6 research outputs found
Kvardagsrehabilitering og fysisk aktivitet i heimen
Bakgrunn for val av tema
Etter mi erfaring frÄ praksis i heimesjukepleia har eg sett mange eldre som bÄde blir passivisert nÄr
helsepersonell er til stades og ikkje fÄr tilrettelagt noko form for aktivitetar i kvardagen. Eg har mÞtt
mange sjukepleiarar og studentar som er usikre pÄ om det Ä leggje til rette for fysisk aktivitet og
ressursbruk blant eldre heimebuande er ein del av arbeidsomrÄdet. Derfor har eg valt Ä gÄ djupare
inn pÄ dette temaet
Problemstilling
Korleis kan ein som sjukepleiar fremje helsa til heimebuande eldre gjennom fysisk aktivitet?
FramgangsmÄte
Eg har nytta ei litterÊr studie for Ä svare pÄ problemstillinga. Ved Ä sjÄ pÄ ny litteratur kan ein bli
meir oppdatert pÄ kva som kan skape god praksis og eventuelt kva som er mangelfult. Det vert ogsÄ
nytta forskingsartiklar og eigne erfaringar for Ă„ belyse mi problemstilling.
Oppsummering
NĂ„r talet eldre vil auke i tida framover er ein viktig tanke korleis eldre kan vere lengst moglig
sjÞlvhjelpt heime. Kvardagsrehabilitering vil vere eit sentralt tema innan helsefremjande arbeid, dÄ
det handlar om Ă„ vektleggje personens helse og ressursar. I praksis kan det vere vanskeleg Ă„ utfĂžre
kvardagsrehabilitering og fysisk aktivitet dÄ heimesjukepleia er prega av tidspress, kunnskapsmangel
og ulike haldningar frÄ andre. Ved at sjukepleiarar har stÞrre fokus pÄ dette temaet kan ein bli meir
bevisst pÄ Ä nytte brukarens eigne ressursar. Det tverrfaglege samarbeidet vil ogsÄ vere ein viktig
ressurs for sjukepleiaren
Korleis kan ein som sjukepleiar fremje helsa til heimebuande eldre gjennom fysisk aktivitet?
Bachelor i Sjukepleie
SK 152Bakgrunn for val av tema
Etter mi erfaring frÄ praksis i heimesjukepleia har eg sett mange eldre som bÄde blir passivisert nÄr
helsepersonell er til stades og ikkje fÄr tilrettelagt noko form for aktivitetar i kvardagen. Eg har mÞtt
mange sjukepleiarar og studentar som er usikre pÄ om det Ä leggje til rette for fysisk aktivitet og
ressursbruk blant eldre heimebuande er ein del av arbeidsomrÄdet. Derfor har eg valt Ä gÄ djupare
inn pÄ dette temaet
Problemstilling
Korleis kan ein som sjukepleiar fremje helsa til heimebuande eldre gjennom fysisk aktivitet?
FramgangsmÄte
Eg har nytta ei litterÊr studie for Ä svare pÄ problemstillinga. Ved Ä sjÄ pÄ ny litteratur kan ein bli
meir oppdatert pÄ kva som kan skape god praksis og eventuelt kva som er mangelfult. Det vert ogsÄ
nytta forskingsartiklar og eigne erfaringar for Ă„ belyse mi problemstilling.
Oppsummering
NĂ„r talet eldre vil auke i tida framover er ein viktig tanke korleis eldre kan vere lengst moglig
sjÞlvhjelpt heime. Kvardagsrehabilitering vil vere eit sentralt tema innan helsefremjande arbeid, dÄ
det handlar om Ă„ vektleggje personens helse og ressursar. I praksis kan det vere vanskeleg Ă„ utfĂžre
kvardagsrehabilitering og fysisk aktivitet dÄ heimesjukepleia er prega av tidspress, kunnskapsmangel
og ulike haldningar frÄ andre. Ved at sjukepleiarar har stÞrre fokus pÄ dette temaet kan ein bli meir
bevisst pÄ Ä nytte brukarens eigne ressursar. Det tverrfaglege samarbeidet vil ogsÄ vere ein viktig
ressurs for sjukepleiaren
Legionella antibiotic susceptibility testing: is it time for international standardization and evidence-based guidance?
Legionella pneumophila, a Gram-negative bacillus, is the causative agent of Legionnaireâs disease, a form of severe community-acquired pneumonia. Infection can have high morbidity, with a high proportion of patients requiring ICU admission, and up to 10% mortality, which is exacerbated by the lack of efficacy of typical empirical antibiotic therapy against Legionella spp. The fastidious nature of the entire Legionellaceae family historically required inclusion of activated charcoal in the solid medium to remove growth inhibitors, which inherently interferes with accurate antimicrobial susceptibility determination, an acknowledged methodological shortfall, now rectified by a new solid medium that gives results comparable to those of microbroth dilution. Here, as an international Legionella community (with authors representing various international reference laboratories, countries and clinical stakeholders for diagnosis and treatment of legionellosis), we set out recommendations for the standardization of antimicrobial susceptibility testing methods, guidelines and reference strains to facilitate an improved era of antibiotic resistance determination