9 research outputs found
MinoritetssprÄklige mÞdres mÞte med norske barnehager
Rammeplanen for barnehagen har flere formuleringer om viktigheten av foreldresamarbeid og foreldres medvirkning. I tillegg sier den noe om at barnehagen skal fremme mangfold og gjensidig respekt. Blant annet stÄr det at barnehagen skal bidra til at alle kan fÞle seg sett og anerkjent for den de er og bruke mangfold som en ressurs i det pedagogiske arbeidet (Kunnskapsdepartementet, 2017, s. 9). Dette har gjort meg nysgjerrig pÄ hvordan de minoritetssprÄklige foreldrene faktisk opplever Ä bli mÞtt av barnehagen i Norge. Det finnes heller ikke mye forskning pÄ dette omrÄdet. Jeg bestemte meg derfor for at dette skulle vÊre det overordnede tema i min bacheloroppgave.
Med utgangspunkt i dette, mine personlige interesser og faglige nysgjerrighet, begrenset jeg tema til Ä omhandle minoritetssprÄklige mÞdre, og formulerte problemstillingen: Hvordan opplever tre minoritetssprÄklige mÞdre mÞtet med norske barnehager? FormÄlet med denne oppgaven er dermed Ä fÄ innsikt i- og forstÄelse for hvordan tre mÞdre med en annen kulturell bakgrunn og et annet fÞrstesprÄk enn norsk, opplever mÞtet med barnehagen i Norge.publishedVersio
Source Direction Determination with Headphones: An Adaptable Model for Binaural Surround Sound
An adaptable binaural model for surround sound has been developed in this master s thesis. The adaptability is based on measurements of the listener s head. This model is based on what was found to be the best suited material combination of successful models in earlier studies. This includes an ellipsoidal model for interaural time difference, an one-pole, one-zero head shadow filter and the use of Blauert s directional bands for spectral manipulation. The model can play back six channel surround content using the standardized 5.1 surround sound loudspeaker setup. This standardized loudspeaker placement is used when creating virtual sound sources. Arbitrary sound directions are made in the horizontal plane by creating virtual sound sources using vector base amplitude panning between the standardized loudspeaker positions.To test the performance of this model, a listening test was conducted. The hypothesis tested was that the adaptable model would produce equal or lower localization error, compared to the commercial model. 20 test subjects participated. The test featured three different test types; standardized 5.1 loudspeaker setup, a commercial model for surround sound in headphones, and the adaptable model. Localization accuracy for ten selected directions in the right half plane was tested. The results from the adaptable model were compared to the result of the commercial model. The loudspeaker setup acted as a reference.Mean localization error was found to be thrice as high for the adaptable model, compared to the commercial model. Both models had the same standard deviation. 95% of the confidence intervals for these models did not overlap, i.e. there is a significant difference between the two methods. With this one can safely conclude that the commercial model provided a smaller localization error than the adaptable model. Hence the hypothesis has to be disproved.Both the commercial model and the thesis model performed significantly worse than the loudspeaker setup. One difference between commercial model, and the thesis model, was that that the commercial model had added room reflections and reverberation. This can create the sensation that the sound is coming from outside the head, and make it easier to localize. This contradicts with the knowledge that reverberation diffuses the sound field, making the direct sound that provides the directional information become less prominent
Emigration through Trondheim - A gendered perspective on people emigrating through Trondheim, 1905-1907
Tensile capacity of hollow core slabs subjected to concentrated edge loads
Hulldekker benyttes ofte i prosjekter hvor det skal konstrueres balkonger slik at disse mÄ festes inn i sidekant pÄ dekkene. For Ä Þke kapasiteten og installere forbindelsen stÞpes de to fÞrste hullene i hulldekkene med betong. Den resulterende punktlastoverfÞringen fra balkongen kan fÞre til at det belastede hulldekket sprekker opp i et omrÄde bak lastpÄfÞringen, fordi strekkspenningene i betongen blir for store. Forspente hulldekker armeres kun i lengderetning, noe som gjÞr at kapasiteten for strekk i tverretningen begrenses av betongens strekkfasthet. Videre er det spesifisert i hulldekkestandarden, NS-EN 1168, at det belastede hulldekket fordeler punktlasten til hulldekkene bak, noe som resulterer i lavere spenninger i det belastede dekket.
Analyser av lastfordelingen og strekkspenningene i den belastede platen var gjort med det numeriske elementmetodeprogrammet, Abaqus/CAE. FÞrst ble lastfordelingsantagelsen undersÞkt. Deretter ble resultatene fra denne analysen benyttet i en analyse av ett hulldekke pÄfÞrt en konsentrert endelast fra to ulike balkonger og deres respektive nyttelast. Analysene ble gjort for tre ulike hulldekker, HD200, HD265 og HD320, og lastene ble pÄfÞrt i midten av spennet, 1000mm fra opplegget og ved begge plasseringer samtidig. SpenningsoppfÞrselen lokalt i hulldekket ble analysert, og systemets oppfÞrsel under lastfordelingen ble pÄsatt som en last langs fugen mot det neste dekket i systemet. Hovedspenningene som ga mest strekk i overkant av hullet bak den pÄfÞrte lasten ble funnet for de tre ulike dekkene, ved Ä variere den pÄfÞrte vertikale og horisontale konsentrerte lasten, plasseringen av lasten, mengden forspent armering, stÞrrelsen pÄ meshet og plasseringen av stÄlplaten i underkant av den pÄfÞrte lasten.
HD200 opplevde strekkspenninger stÞrre enn strekkfastheten for betong for alle lasttilfeller den ble utsatt for, og bÞr derfor bli brukt med varsomhet. HD265 og HD320 opplevde mindre spenninger, men for noen lasttilfeller var strekkspenningene nÊr strekkfastheten. De stÞrste strekkspenningene, uavhengig av dekkehÞyden, opptrer nÄr dekkene er belastet nÊrt opplegget. Eksentristetsmoment, overfÞrt til hulldekket ved balkongopplegget pÄ grunn av en Äpning mellom balkong og hulldekket (figur: \ref{fig:large balcony} og \ref{fig:small balcony}), har en stor pÄvirkning pÄ de opptredende strekkspenningene. I virkeligheten overfÞres ikke momentet sÄ ofte pÄ grunn av detailene i balkongforbindelsen. Andre parametere som plasseringen av stÄlplaten, mengden forspent armering og variasjon i horisontallast fra balkongen har liten innvirkning pÄ strekkspenningene. Resultatene viser at strekkspenningene i hovedsak blir stÞrre pÄ grunn av Þkt vertikal last, samt plasseringen av lasten pÄ hulldekket, noe som kan fÞre til sprekker og brudd i betongen
Reading environment, Reading aloud and children literature in preschool : An interview study about how preschool teachers work to promote the speech development of children in a preschool setting
Syftet med studien Àr att undersöka förskollÀrares upplevelser och erfarenheter av sitt arbete med lÀsmiljö, höglÀsning och barnlitteratur i förskolan för att frÀmja barns sprÄkutveckling. För att söka svar pÄ det har Ätta förskollÀrare intervjuats. Bakgrunden redogör med stöd frÄn kurslitteratur, vetenskapliga artiklar och lagtexter. Den teoretiska utgÄngspunkten Àr en fenomenografisk ansats. Ansatsen Àr inom kvalitativ analys och anvÀnds för att beskriva och analysera förskollÀrarnas egna upplevelser och erfarenheter. Studiens resultat visar att förskollÀrare har höglÀsning som en vardaglig aktivitet för att de mÄnar om hur höglÀsning bidrar till barns sprÄkutveckling. Studien riktar fokus pÄ förskolans lÀsmiljö och hur förskollÀrare utformar den för att vÀcka nyfikenhet, lÀslust och intresse för höglÀsning hos barnen. Studien belyser Àven hur förskollÀrare vÀljer ut barnlitteratur samt olika sÀtt att arbeta med det. I diskussionen framgÄr hur lÀsmiljö, höglÀsning och barnlitteratur spelar viktiga roller i att frÀmja barns sprÄkutveckling. En av de viktigaste nycklarna för barns sprÄkutveckling Àr att förskollÀrare skapar möjligheter för barns delaktighet i deras egen process.
Tensile capacity of hollow core slabs subjected to concentrated edge loads
Hulldekker benyttes ofte i prosjekter hvor det skal konstrueres balkonger slik at disse mÄ festes inn i sidekant pÄ dekkene. For Ä Þke kapasiteten og installere forbindelsen stÞpes de to fÞrste hullene i hulldekkene med betong. Den resulterende punktlastoverfÞringen fra balkongen kan fÞre til at det belastede hulldekket sprekker opp i et omrÄde bak lastpÄfÞringen, fordi strekkspenningene i betongen blir for store. Forspente hulldekker armeres kun i lengderetning, noe som gjÞr at kapasiteten for strekk i tverretningen begrenses av betongens strekkfasthet. Videre er det spesifisert i hulldekkestandarden, NS-EN 1168, at det belastede hulldekket fordeler punktlasten til hulldekkene bak, noe som resulterer i lavere spenninger i det belastede dekket.
Analyser av lastfordelingen og strekkspenningene i den belastede platen var gjort med det numeriske elementmetodeprogrammet, Abaqus/CAE. FÞrst ble lastfordelingsantagelsen undersÞkt. Deretter ble resultatene fra denne analysen benyttet i en analyse av ett hulldekke pÄfÞrt en konsentrert endelast fra to ulike balkonger og deres respektive nyttelast. Analysene ble gjort for tre ulike hulldekker, HD200, HD265 og HD320, og lastene ble pÄfÞrt i midten av spennet, 1000mm fra opplegget og ved begge plasseringer samtidig. SpenningsoppfÞrselen lokalt i hulldekket ble analysert, og systemets oppfÞrsel under lastfordelingen ble pÄsatt som en last langs fugen mot det neste dekket i systemet. Hovedspenningene som ga mest strekk i overkant av hullet bak den pÄfÞrte lasten ble funnet for de tre ulike dekkene, ved Ä variere den pÄfÞrte vertikale og horisontale konsentrerte lasten, plasseringen av lasten, mengden forspent armering, stÞrrelsen pÄ meshet og plasseringen av stÄlplaten i underkant av den pÄfÞrte lasten.
HD200 opplevde strekkspenninger stÞrre enn strekkfastheten for betong for alle lasttilfeller den ble utsatt for, og bÞr derfor bli brukt med varsomhet. HD265 og HD320 opplevde mindre spenninger, men for noen lasttilfeller var strekkspenningene nÊr strekkfastheten. De stÞrste strekkspenningene, uavhengig av dekkehÞyden, opptrer nÄr dekkene er belastet nÊrt opplegget. Eksentristetsmoment, overfÞrt til hulldekket ved balkongopplegget pÄ grunn av en Äpning mellom balkong og hulldekket (figur: \ref{fig:large balcony} og \ref{fig:small balcony}), har en stor pÄvirkning pÄ de opptredende strekkspenningene. I virkeligheten overfÞres ikke momentet sÄ ofte pÄ grunn av detailene i balkongforbindelsen. Andre parametere som plasseringen av stÄlplaten, mengden forspent armering og variasjon i horisontallast fra balkongen har liten innvirkning pÄ strekkspenningene. Resultatene viser at strekkspenningene i hovedsak blir stÞrre pÄ grunn av Þkt vertikal last, samt plasseringen av lasten pÄ hulldekket, noe som kan fÞre til sprekker og brudd i betongen
Europeiske Norge : hvordan en frihandelsavtale mellom EU og USA kan legge fĂžringer for norsk forvaltningspraksis
EU og USA forhandler i skrivende stund om en frihandelsavtale som omfatter halvparten av verdens BNP og rundt 30 % av all handel i verden. Et slikt handelsomrĂ„de vil nĂždvendigvis mĂ„tte reguleres. Norge er gjennom EĂS-avtalen knyttet opp mot EUs indre marked og den tilhĂžrende sekundĂŠrlovgivningen. FormĂ„let til denne oppgaven er Ă„ undersĂžke hvordan Norge kan pĂ„virkes av lovendringer i EU som et resultat av frihandelsavtalen mellom EU og USA, som har fĂ„tt navnet Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP).
Oppgaven undersÞker hvordan TTIP kan pÄvirke norsk forvaltningspraksis og dette gjÞres ved Ä bruke InnkjÞpsdirektivet som prisme. Som en del av dette, fremfÞres EUs struktur, Norges tilknytning til unionen og fenomenet offentlige anskaffelser i en redegjÞrende del basert pÄ litteratur og teori som omhandler disse temaene. Dokumenter som omhandler forhandlingene om TTIP er ogsÄ lagt frem, hvor det mest sentrale innholdet er fra EU.
Gjennom dybdeintervjuer med informanter fra sentrale samfunnsaktÞrer i Norge, har vi samlet informasjon og standpunkter om TTIP, og hvordan avtalen kan pÄvirke forvaltningspraksisen i Norge og offentlige anskaffelser spesielt, gjennom InnkjÞpsdirektivet. Funnene varierer fra stÞrre skepsis, liten bekymring, til nÊr entusiasme. Selv om funnene viser liten tro pÄ umiddelbar pÄvirkning pÄ norsk forvaltningspraksis eller EUs InnkjÞpsdirektiv, kan teorier om europeisk integrasjon, Þkonomisk teori og mer kritisk teori vise til en indirekte pÄvirkning over tid etter avtaleinngÄelse. Dette gjelder spesielt gjennom det institusjonelle rammeverket TTIP oppretter om avtalen inngÄs mellom EU og USA.
TTIP er, nÄr denne oppgaven leveres inn, fremdeles under forhandling. Utfallet av forhandlingene er derfor fremdeles Äpent, ogsÄ nÄr det gjelder konsekvensene ovenfor Norge. Vi etterlyser derfor mer forskning pÄ dette omrÄdet, sÊrlig i forhold til demokrati og eventuelle norske tilknytningsformers konsekvenser
Europeiske Norge : hvordan en frihandelsavtale mellom EU og USA kan legge fĂžringer for norsk forvaltningspraksis
EU og USA forhandler i skrivende stund om en frihandelsavtale som omfatter halvparten av verdens BNP og rundt 30 % av all handel i verden. Et slikt handelsomrĂ„de vil nĂždvendigvis mĂ„tte reguleres. Norge er gjennom EĂS-avtalen knyttet opp mot EUs indre marked og den tilhĂžrende sekundĂŠrlovgivningen. FormĂ„let til denne oppgaven er Ă„ undersĂžke hvordan Norge kan pĂ„virkes av lovendringer i EU som et resultat av frihandelsavtalen mellom EU og USA, som har fĂ„tt navnet Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP).
Oppgaven undersÞker hvordan TTIP kan pÄvirke norsk forvaltningspraksis og dette gjÞres ved Ä bruke InnkjÞpsdirektivet som prisme. Som en del av dette, fremfÞres EUs struktur, Norges tilknytning til unionen og fenomenet offentlige anskaffelser i en redegjÞrende del basert pÄ litteratur og teori som omhandler disse temaene. Dokumenter som omhandler forhandlingene om TTIP er ogsÄ lagt frem, hvor det mest sentrale innholdet er fra EU.
Gjennom dybdeintervjuer med informanter fra sentrale samfunnsaktÞrer i Norge, har vi samlet informasjon og standpunkter om TTIP, og hvordan avtalen kan pÄvirke forvaltningspraksisen i Norge og offentlige anskaffelser spesielt, gjennom InnkjÞpsdirektivet. Funnene varierer fra stÞrre skepsis, liten bekymring, til nÊr entusiasme. Selv om funnene viser liten tro pÄ umiddelbar pÄvirkning pÄ norsk forvaltningspraksis eller EUs InnkjÞpsdirektiv, kan teorier om europeisk integrasjon, Þkonomisk teori og mer kritisk teori vise til en indirekte pÄvirkning over tid etter avtaleinngÄelse. Dette gjelder spesielt gjennom det institusjonelle rammeverket TTIP oppretter om avtalen inngÄs mellom EU og USA.
TTIP er, nÄr denne oppgaven leveres inn, fremdeles under forhandling. Utfallet av forhandlingene er derfor fremdeles Äpent, ogsÄ nÄr det gjelder konsekvensene ovenfor Norge. Vi etterlyser derfor mer forskning pÄ dette omrÄdet, sÊrlig i forhold til demokrati og eventuelle norske tilknytningsformers konsekvenser