106 research outputs found
MRnews: Design Explorations into Accessibility and News
Creating accessible technology and content is generally seen as beneficial for all users. This is particularly important when the content has a significant societal impact, such as news stories. To find new and innovative ways to engage users, digital news outlets are faced with challenges related to accessibility. In the case of Mixed Reality (MR) technology, the increasing interest emphasizes the need for the technology to be inclusive and accessible. The embodied nature and affordances of MR technology enable users to manipulate virtual objects using real-world knowledge and in real-time and enable them to utilize a wide range of skills when interacting with such systems. In turn, leveraging these affordances can enhance the accessibility of the task at hand. Contributions to developing accessibility guidelines have been made, and the use of MR applications to enhance accessibility is on the rise. However, these contributions are most prominent in education and not for leisurely use. This research project investigates the affordances of MR and of the Augmented Reality (AR) Head Mounted Display (HMD), HoloLens 2 (HL2) in particular, and how these can be leveraged to enhance accessibility when reading digital news. This is a Research through Design (RtD) project carried out in participation with users by conducting design activities and user evaluations. The RtD-process is supported by prototypes developed through an iterative process. MRnews is an application built for Microsoftâs AR HMD, the HL2. The implemented design showcases how news content creators and developers can leverage the affordances of MR technology to achieve accessibility in news stories. The results point toward direct manipulation of virtual content utilizing the spatial nature of MR technology and the use of sensory cues to keep the user oriented and focused impact accessibility.Masteroppgave i medie- og interaksjonsdesignMIX350MASV-MI
Norwegian investigations on the deep sea shrimp (Pandalus borealis) in the Barents Sea in April - May 1984 and in the Spitsbergen area in July -August 1984
This report discribes the results from a stratified bottom
trawl survey with R/V "Michael Sars" in April - May 1984 in the
Barents Sea between 71°30'N - 76°00'N and between 16°30'e
35°30 'E. The report also decribes the results from a survey
with the same vessel in the Svalbard region between 74°00'N -
80°30'N and between 08°00'E - 18°00'E in July - August 1984.
On the basis of the data from 116 trawl stations, the biomass
of the shrimp, Pandalus borealis in the Barents Sea survey was
estimated to be about 420 000 tonnes. In the Spitsbergen area
the biomass of the shrimp was estimated to be about 54 000
tonnes, based on data from 77 trawl station, by-catch data for
fish are also given
Delimiting morphological and volumetric elements of cave surveys as analogues for paleokarst reservoir modelling â A case study from the Maaras cave system, northern Greece
Active karst systems can offer good analogues for paleokarst reservoir modelling as they can provide links between present karst system geometries and the final reservoir architecture. Although clastic sediments are a characteristic and commonly conspicuous component of modern karst systems, their impact on the surveyed cave morphology has received limited attention. Here we address this topic by investigating the spatial and volumetric distribution of clastic sediments in a large karst cave hosting an active fluvial channel in northern Greece and discretize these in a geocellular framework. Mapping of cave floor sediment-types was supplemented by local stratigraphic logging of relict sediment terraces and electrical resistivity tomography in parts of the cave. Four resistivity groups were identified and interpreted as low- and high-porosity siliciclastic sediments, interbedded marble clasts, and host rock (marble). Sediment infill thickness ranges from 25 m to >45 m at the time of measurement; corresponding to a minimum of 64â95% of the cross-sectional area of the karst cavity in the surveyed part. These observations demonstrate that under certain circumstances, allochthonous siliciclastic sediments can form a significant volumetric component in karst systems and, by extension, in paleokarst reservoirs originating from similar karstic systems. This highlights the importance of understanding the context, organization and development of the initial karst system when characterizing paleokarst reservoirs. Mapping of sediment thickness is not usually carried out during cave surveys, which primarily focus on recording open cavities accessible to man. This implies that survey data concerning the shape and volume of cave systems and statistics compiled and derived from them should be handled with care when applied to paleokarst reservoir modelling.publishedVersio
Ultrastructural changes in female hepatocytes during ovarian maturation of Steindachnerina insculpta (Pisces: Curimatidae)
Timing and warmth of the Last Interglacial period: new U-series evidence from Hawaii and Bermuda and a new fossil compilation for North America
Results of stratified trawl surveys for shrimps (Pandalus borealis) in the Barents Sea in May and in the Svalbard region in July -August 1985
The results of a stratified random bottom trawl survey with R/V
"Michael Sars" in May 1985 in the Barents Sea between N71°30'
N75°30' and between E25°30' - N35°30' is described in this report. It also describes the results from a survey with the same vessel in the Barents Sea between N75°30' - N76°35' and between E25°30' - E35°00', between N73°00' - N74°10 and between E16°30' - E25°30' and in the Svalbard region between N74°00' - N80°30' and between E8°00' - E18°00' in July -August 1985. On the basis of the data from 119 trawl stations, the biomass of shrimps, Pandalus borealis, in the Barents Sea survey was estimated to be about 218 000 tonnes. In Spitsbergen area the biomass of shrimps was estimated to be about 35 000 tonnes on the basis of data from 72 trawl stations. By-catch data for fish are also given and discussed
Programming in school. An insight to the Norwegian programming pilot and the inclucion/exclusion of girls in computer programming education
Mastergradsoppgave i digital kulturDIKULT35
En organisasjon i utakt?
Sammendrag
NĂ„ stĂ„r vi overfor store utfordringer knyttet til hvordan velferdsstaten skal kunne opprettholdes og utvikle seg, bĂ„de internasjonalt, nasjonalt og lokalt. Dette henger blant annet sammen med store samfunnsendringer og Ăžkonomiske begrensninger. Kommuner, bĂ„de i Norge og i andre europeiske land stĂ„r i et krysspress mellom stadig hĂžyere forventninger og knappere ressurser (Cottam, 2015; Guribye, 2017; Storch & Hornstrup, 2018). Ă
opprettholde velferdsstaten slik den er i dag med et bredt tjenestetilbud, sosiale sikkerhetsnett, gratis utdanning og helsevesen for alle, vil med stor sannsynligvis ikke vĂŠre bĂŠrekraftig i Ă„rene som kommer (Guribye, 2017).
De siste Ärene har vi derfor opplevd Þkende interesse for Ä finne nye modeller og bÊrekraftige lÞsninger for lokalsamfunnet i fellesskap mellom det offentlige, private, frivillige og innbyggerne. Kommune 3.0 er en slik modell. Mange kommuner i de Skandinaviske landene prÞver ut kommune 3.0 pÄ ulike mÄter (Aarhus kommune, 2015; Skanderborg kommune, 2014). Sentralt i kommune 3.0 tenkningen er samhandling mellom politikere, offentlige tilsatte og innbyggerne. Flere forskerer peker pÄ at endringene vi stÄr overfor vil medfÞre nye roller for alle involverte (Mandag Morgen, 2014 a; Mandagmorgen, 2014 b; Storch & Hornstrup, 2018; Heimburg & Hofstad, 2019), og pÄ sikt ogsÄ nye systemer og strukturer (Storch & Hornstrup, 2018; Torfing & SÞrensen, 2016).
I denne oppgaven gjÞr jeg et lite utsnitt og spÞr hvordan Þverste strategiske ledelse i en kommune erfarer samhandling og handlingsrom ved overgang til kommune 3.0. Jeg intervjuet seks rÄdgivere fra ulike fagomrÄder i en kommune. Analysen av datamaterialet er belyst gjennom teori om kommune 3.0, handlingsrom, samhandling, relasjonell kapasitet, makt, roller og livslang lÊring.
Mitt overordnede funn er at alle informantene er positive til og Ăžnsker kommune 3.0 velkommen. Samtidig opplever de Ă„ manĂžvrere i og mellom flere dilemmaer, noe som jeg samlet sett ser som en organisasjon som forelĂžpig ser ut til Ă„ vĂŠre i utakt. De viktigste funnene om informantenes erfaring av handlingsrom og samhandling som er drĂžftet er:
1. Struktur med underkategorier doble strukturer, strukturelle avhengigheter og indre bilder og antakelser.
2. Selvstendig arbeid og samhandling pĂ„ tvers med underkategoriene hva er rollen min nĂ„ og overfor hvem, potensial i Ă„ Ăžke sin relasjonelle kapasitet, makt â noen stemmer fĂ„r mer plass, og ulike banehalvdeler â viktig og samtidig vanskelig.
3. Mulighetene finnes i tiden med underkategorier beslutninger og prioriteringer, sett av tid â la tiden komme og gĂ„, refleksjon â tid til oppdagelser, utfordring og dybd
Mobbing pÄ arbeidsplassen En eksperimentell studie mellom policy og alvorlighets vurderinger
I en undersĂžkelse gjort i juni 2020 kom det frem at 88 % er tilfredse med jobben,
mens 2 % var utsatt for mobbing eller plaging av overordnet eller
arbeidskollegaer. 32 % opplevde et dÄrlig forhold mellom ansatte og ledelse, og
23 % opplevde et dÄrlig forhold mellom ansatte (ArbeidsmiljÞ
levekÄrsundersÞkelse, ssb). Denne oppgaven tar for seg en eksperimentell studie,
der det ble utformet en problemstilling der respondenten vil bli presentert
scenarioer som omhandler mobbing pÄ arbeidsplassen. Oppgaven vÄr skal prÞve Ä
gi svar pÄ om det har noe Ä si om en organisasjon har en klar policy mot mobbing,
eller om det vil tilnĂŠrmelig likt utfall.
SpÞrreundersÞkelsen endte opp pÄ 58 respondenter, hvor de ble presentert med 7
demografiske spÞrsmÄl for sÄ Ä bli vist en film med mobbing og trakassering pÄ
arbeidsplassen som er sentralt. Respondentene fikk tilfeldig 1 av 3 slutter hvor de
fikk opp forskjellig informasjon angÄende policy mot mobbing pÄ arbeidsplassen.
Med utgangspunkt i problemstillingen og resultatene, ble det utarbeidet 2
hypoteser. Disse to hypotesene gikk ut pÄ alvorlighetsvurderinger av
mobbesituasjoner pÄ arbeidsplasser som har en policy mot det og de som ikke har
det, den andre hypotesen gikk ut pÄ vÄr mobbedefinisjon.
I etterkant av spĂžrreundersĂžkelsen ble det valgt forskningsdesign som ble
eksperimentelt design, for sÄ Ä utfÞre flere t-tester ved hjelp av resultatene vi
hadde fÄtt fra respondentene. De forskjellige gruppene vi brukte var
eksperimentell, kontrollgruppe 1 og kontrollgruppe 2.
Resultatene fra spĂžrreundersĂžkelsen viser at det er en signifikant forskjell i
hypotese 1, at det blir slÄtt hardere ned pÄ mobbesituasjoner om man har en policy
mot mobbing. Forskjellene var store nok til at man kunne se en relativt stor
forskjell mellom gruppene. I hypotese 2 derimot er med liten eller ingen
signifikant forskjell mellom de forskjellige gruppene
- âŠ