401 research outputs found
Few women are managers in a male-dominated forest industry
Kvinnor i skogsbranschen Àr i minoritet (Lidestav och Sjölander 2007), traditionellt sett har det alltid varit sÄ (Lidestav 2011). Detta leder till att kvinnor anses som avvikande ifrÄn normen (Blomquist och Röding 2010). Problemet uppkommer redan vid utbildningarna, dÀr andelen kvinnor som söker Àr fÄ (Lidestav 2011).
Ăven som chefer Ă€r kvinnor i minoritet inom skogsbranschen, sĂ„ Ă€ven pĂ„ SCA Skog. Denna studie inriktas dĂ€rför pĂ„ att undersöka varför det Ă€r sĂ„, samt om nĂ„got hindrar kvinnor att bli chef. Studien undersöker Ă€ven vilken attityd kvinnor respektive mĂ€n som Ă€r anstĂ€llda pĂ„ SCA Skog har till att arbeta mot en chefsposition.
Studien Àr bÄde en kvantitativ och en kvalitativ undersökning med dels enkÀtfrÄgor till medarbetarna pÄ SCA Skog, dels fem djupintervjuer med utvalda chefer som Àr kvinnor pÄ SCA Skog.
Resultatet visar att det Àr generellt fÄ kvinnor i skogsbranschen, vilket leder till fÄ chefer som Àr kvinnor. De kvinnor som Àr chefer Àr ofta pÄ lÀgre chefsnivÄ. PÄ denna nivÄ speglar andelen chefer andelen anstÀllda kvinnor. PÄ toppnivÄ speglar andelen chefer inte andelen anstÀllda kvinnor, detta till följd av rÄdande strukturer och norm. Det största hindret för kvinnor att nÄ en chefsposition Àr att de Àr i minoritet samt anses som avvikande. Kvinnor anses behöva prestera bÀttre Àn mÀn för att fÄ samma respekt och anseende, pÄ grund av att kvinnor avviker frÄn normen. MÀn och kvinnor som grupper strÀvar lika efter en chefsposition. Resultatet visar tydligt att svaren Àr pÄ individnivÄ. DÀrför Àr det viktigt att lyfta in fler aspekter Àn kön i ett jÀmstÀlldhetsarbete.Women in the forest industry are in the minority (Lidestav and Sjolander 2007), traditionally it has always been that way (Lidestav 2011). This leads to women being considered deviating from the norm (Blomquist and Röding 2010). Problems arises already in the education, where the proportion of women is few (Lidestav 2011).
As there are few managers who are women in the forest industry and at SCA Skog AB, the study focuses on examining why this is the case, and whether something prevents women from becoming managers. The study also examines the attitude female and men that are employed at SCA Skog AB have, to work towards a management position.
The Study is a qualitative survey of both questionnaires to employees at SCA Skog AB, and five in-depth interviews with selected executives who are women at SCA Skog AB.
The results indicate that the women generally are few in the forest industry, which leads to few managers who are women. The women who are managers are often at a lower managerial level, at this level the proportion of managers reflects the proportion of employed women. At the top level, the proportion of managers does not reflect the proportion of employed women, this is due to prevailing structures and norms. The biggest obstacle for women to reach a managerial position is that they are in the minority and are considered deviant. Women need to perform better than men to get the same respect and reputation because women deviate from the norm. Men and women as groups strive equally for a managerial position, the results clearly show that the answers are at the individual level. Therefore, it is important to highlight more aspects than gender in gender equality work
Parken och trÀdgÄrdarna vid Jordberga gods
Jordberga gods Àr en pÀrla pÄ den sydskÄnska slÀtten. GÄrden har gamla anor och
omnÀmns första gÄngen 1355. Godset brÀndes ned och plundrades under kriget
mellan Sverige och Danmark 1644. En trelÀngad gÄrd byggdes upp pÄ samma plats
pÄ 1650-talet. GÄrden Àndrades inte mycket efter detta, förrÀn Carl Adam von
Nolcken tog över godset 1834. Under Ären 1839-1840 lÀt Carl Adam von Nolcken
göra en stor ombyggnad av mangÄrdsbyggnaden; den ritades om i götisk stil av
arkitekten Carl Georg Brunius och vÀndes 90 grader. I och med detta fick gÄrden
kontakt med och utsikt mot parken i söder. Efter detta anlades en ny infartsvÀg, sÄ
att man kunde nalkas slottet söderifrÄn och komma rakt mot corps-de-logiet. 1843
flyttades kökstrÀdgÄrden frÄn att ha legat vÀster om den gamla ladugÄrden till
platsen vÀster om magasinet. Samtidigt anlades en frukttrÀdgÄrd söder om
magasinet. 1843-1844 anlade Carl Adam von Nolcken en trÀdgÄrd norr om corpsde-
logiet. 1844 byggdes ett orangeri.
Under Ă„ren 1906- 1908 fick arkitekten Henri Glaesel i uppdrag att bygga om slottet.
Det kom att bli i en stil som ligger senbarocken nÀrmast. Henri Glaesels mer kÀnde
bror Edvard fick vid samma tid i uppdrag att gestalta om park och trÀdgÄrdar pÄ
Jordberga. Han ritade en landskapspark pÄ Jordberga, men gjorde en mer formell
barockdel nÀrmast slottet.
DÄ Edvard Glaesel ritade om parken och gjorde en kökstrÀdgÄrd söder om
Magasinet, ritade han pÄ södra och vÀstra sidan om trÀdgÄrdsmÀstarbostaden in en
frukttrÀdgÄrd. Som skydd mot vinden hÀgnades frukttrÀdgÄrden in med dubbla
hÀckar mot öster och söder, och tredubbla hÀckar mot vÀster.
OmrÄdet söder och vÀster om Magasinet har i olika omgÄngar varit ute pÄ arrende.
DÀr, i Jordberga SlottstrÀdgÄrd, har det odlats och sÄlts grönsaker, snittblommor,
blommor till gravsmyckning och plantskolevÀxter i stora mÀngder. Man har bÄde
levererat upp till slottet och fungerat som en vanlig handelstrÀdgÄrd. Det var inte
bara pÄ friland som man odlade till försÀljning. Av den stora mÀngd inglasade
vÀxthus, övervintringshus och vinkast som fanns i omgÄngar i Jordberga
SlottstrÀdgÄrd, förstÄr man att hÀr odlades stora kvantiteter persikor, vindruvor och
annat som krÀver skydd mot den svenska vintern.
En rad byggnader ingick nÀr Jordberga slottstrÀdgÄrd arrenderades ut. Den delen
av anlÀggningen har genomgÄtt tvÄ stora ombyggnationer, pÄ 1840-talet och 1906-
08. Vid dessa har byggnader byggts, rivits och byggts upp pÄ nytt. I uppsatsens
avsnitt Byggnader vid Jordberga slottstrÀdgÄrd reds det ut vilka byggnader som
stÄtt var, hur de sett ut och vilka namn och vilken funktion de haft.
Intrycket av landskapsparken, som kom till dels under mitten av 1800-talet och
dels under Edvard Glaesels överinseende i början av 1900-talet, har med tiden
förÀndrats mycket. I nyplanterat skick kan intrycket ha varit mycket öppet och
luftigt, men trÀden vÀxte upp, och skapade en tÀtare, lummigare och mörkare park
under 1900-talets första hÀlft. PÄ 1920-talet var t.ex. entrévÀgen frÄn söder kantad
av rabatter och hÀckar som i sin tur omgavs av höga trÀd. Slottet var knappt synligt
nÀr man kom söderifrÄn. OcksÄ norr om slottet var det vid denna tid lummigt och
tÀtt mellan trÀd och buskar. Till slut blev det alltför skuggigt ocksÄ, inne i slottet,
och den stora mÀngden trÀd var för skötselkrÀvande. DÄ Clara och Hans-Göran von
Arnold tog över godset 1950, beslutade de sig dÀrför för att fÀlla trÀd och glesa ut
parken. Flera gÄngvÀgar togs ocksÄ bort under deras tid. FÀrre anstÀllda gjorde en
rationalisering av parken nödvÀndig.
NÀr de nuvarande Àgarna Catherine och Otto von Arnold tilltrÀdde 1990 ville de öka
skönhetsupplevelserna och berika den struktur som ÀndÄ fanns i parken. De har
Äter börjat plantera nya trÀd och buskar i parken. Detta har bl.a. skett i samband
med Jordbergafestivalen som anordnades varje sommar 1993-2003.
Trots mÄnga hundra Är av historia att behandla sÄ lÀggs störst fokus i uppsatsen
pÄ den "modernare historien". FrÄn mitten av 1800-talet fram till vÄra dagar har
slottet med hela dess tillhörande anlÀggning förÀndrats allra mest. FörÀndringar
som man pÄ plats fortfarande kan se, förstÄ eller kÀnna av.
Jordberga har varit ett gods under stÀndig utveckling vilket gjort att man inte
dokumenterat alla tillÀgg sÄ vÀl. Samtidigt har den stÀndiga utvecklingen varit en
bidragande orsak till varför det, över 600 Är efter sin tillkomst, fortfarande stÄr dÀr
det stÄr och inte har förfallit totalt. Parken har utvecklats över tiden dÀr varje
förvaltning har satt sin prÀgel. NÄgra har tillfört nytt material och tagit större ytor i
ansprÄk, medan andra har förenklat och glesat ut. Eftersom godset vid mÄnga
tillfÀllen antingen har bytt Àgare genom arv till en ny slÀkt, eller genom försÀljning,
sÄ kan man tÀnka sig att man kanske inte alltid har hyst samma respekt för det
som nÄgon föregÄngare har lagt till. Ett exempel ser man pÄ sjÀlva slottsbyggnaden.
Den byggdes om i sin helhet i mitten pÄ 1800-talet och bara 50 Är senare fick den
ett helt annat utseende. Om man gjorde sÄ med huvudbyggnaden, hur ska man dÄ
inte ha behandlat parken?
Jordbergas park har utvecklats och utvecklas fortfarande sÄ mycket att det inte gÄr
att ÄterstÀlla den till dess "ursprungliga" skick. Det finns ingen tidsepok som kan
sÀgas vara viktigare Àn nÄgon annan, och om man ÀndÄ valde en sÄdan skulle
mycket av det som Àr vÀrden i parken idag gÄ förlorat. DÀrför Àr det bÀttre att göra
blinkningar till det förgÄngna pÄ nÄgra stÀllen i parken samt vÄrda parkens nyare
tillskott pÄ ett vÀrdigt sÀtt.
Samma plats som sprudlade av vÀxtkraft och gjorde Jordberga i stort, och
slottstrÀdgÄrden i synnerhet, till en blomstrande anlÀggning har Àven i vÄra dagar
en central roll i godsets försörjning. Moderna inslag, pÄ en historisk plats, skapar
möjligheter för Jordberga att hÄlla uppe glansen och fortsÀtta traditionen att i
tidens anda utvecklas in i framtiden.
Denna uppsats behandlar förutom det historiska, Àven till viss del samtiden och
framtiden. I samtiden tas det upp sÄdant som upptÀcktes och bekrÀftades under
besök pÄ Jordberga gods och i framtidsdelen ges förslag pÄ hur man ska kunna
fortsÀtta att utveckla godsanlÀggningen pÄ ett sÀtt som Àr vÀrdigt en anlÀggning av
den hÀr digniteten. En utveckling dÀr man tittar bakÄt men siktar framÄt
Evaluation of changes in postnatal care using the "Parents' Postnatal Sense of Security" instrument and an assessment of the instrument's reliability and validity
<p>Abstract</p> <p>Background</p> <p>A sense of security is important for experiences of parenthood in the early postpartum period. The objectives of this study were to evaluate two models of postnatal care using a questionnaire incorporating the Parents' Postpartum Sense of Security (<it>PPSS</it>) instrument and to test the validity of the <it>PPSS </it>instrument.</p> <p>Methods</p> <p>Postal surveys were sent to 234 mothers who had experienced two different forms of postnatal care (study group and control group) and returned by 86.8%. These two groups of mothers were compared for total scores on the <it>PPSS </it>instrument. Demographic variables and mothers' opinions about care interventions were also compared and these variables were tested for correlations with the total <it>PPSS </it>score. A regression analysis was carried out to assess areas of midwifery care which might affect a sense of security. The internal consistency and concurrent validity of the instrument were tested for the total population.</p> <p>Results</p> <p>there were no significant differences between the groups for scores on the <it>PPSS </it>instrument. A total of three variables predicted 26% of the variability on the <it>PPSS </it>scores for the study group and five variables predicted 37% of the variability in the control group. One variable was common to both: "<it>The midwives on the postnatal ward paid attention to the mother as an individual"</it>. There were significant correlations between the total <it>PPSS </it>scores and scores for postpartum talks and visits to the breastfeeding clinic. There was also a significant correlation between the single question: "<it>I felt secure during the first postpartum week</it>" and the total <it>PPSS </it>score. Tests for internal consistency and concurrent validity were satisfactory.</p> <p>Conclusion</p> <p>The proposed new model of care neither improved nor impaired mothers' feelings of security the week following birth. Being seen as an individual by the midwife who provides postnatal care may be an important variable for mothers' sense of postnatal security. It is possible that postpartum talks may encourage the processing of childbirth experiences in a positive direction. Availability of breastfeeding support may also add to a sense of security postpartum. The <it>PPSS </it>instrument has shown acceptable reliability and validity.</p
A comparison of aircraft-based surface-layer observations over Denmark Strait and the Irminger sea with meteorological analyses and QuikSCAT winds
A compilation of aircraft observations of the atmospheric surface layer is compared with several meteorological analyses and QuikSCAT wind products. The observations are taken during the Greenland Flow Distortion Experiment, in February and March 2007, during cold-air outbreak conditions and moderate to high wind speeds. About 150 data points spread over six days are used, with each data point derived from a 2-min run (equivalent to a 12 km spatial average). The observations were taken 30â50 m above the sea surface and are adjusted to standard heights. Surface-layer temperature, humidity and wind, as well as sea-surface temperature (SST) and surface turbulent fluxes are compared against co-located data from the ECMWF operational analyses, NCEP Global Reanalyses, NCEP North American Regional Reanalyses (NARR), Met Office North Atlantic European (NAE) operational analyses, two MM5 hindcasts, and two QuikSCAT products. In general, the limited-area models are better at capturing the mesoscale high wind speed features and their associated structure; often the models underestimate the highest wind speeds and gradients. The most significant discrepancies are: a poor simulation of relative humidity by the NCEP global and MM5 models, a cold bias in 2 m air temperature near the sea-ice edge in the NAE model, and an overestimation of wind speed above 20 m s-1 in the QuikSCAT wind products. In addition, the NCEP global, NARR and MM5 models all have significant discrepancies associated with the parametrisation of surface turbulent heat fluxes. A high-resolution prescription of the SST field is crucial in this region, although these were not generally used at this time
The impact of different DNA extraction kits and laboratories upon the assessment of human gut microbiota composition by 16S rRNA gene sequencing
Peer reviewedPublisher PD
Identification of Achaete-scute complex-like 1 (ASCL1) target genes and evaluation of DKK1 and TPH1 expression in pancreatic endocrine tumours
<p>Abstract</p> <p>Background</p> <p><it>ASCL1 </it>role in pancreatic endocrine tumourigenesis has not been established. Recently it was suggested that ASCL1 negatively controls expression of the Wnt signalling antagonist <it>DKK1</it>. Notch signalling regulates expression of TPH1, the rate limiting enzyme in the biosyntesis of serotonin. Understanding the development and proliferation of pancreatic endocrine tumours (PETs) is essential for the development of new therapies.</p> <p>Methods</p> <p><it>ASCL1 </it>target genes in the pancreatic endocrine tumour cell line BON1 were identified by RNA interference and microarray expression analysis. Protein expressions of selected target genes in PETs were evaluated by immunohistochemistry.</p> <p>Results</p> <p>158 annotated <it>ASCL1 </it>target genes were identified in BON1 cells, among them DKK1 and TPH1 that were negatively regulated by ASCL1. An inverse relation of ASCL1 to DKK1 protein expression was observed for 15 out of 22 tumours (68%). Nine tumours displayed low ASCL1/high DKK1 and six tumours high ASCL1/low DKK1 expression. Remaining PETs showed high ASCL1/high DKK1 (n = 4) or low ASCL1/low DKK1 (n = 3) expression. Nine of twelve analysed PETs (75%) showed TPH1 expression with no relation to ASCL1.</p> <p>Conclusion</p> <p>A number of genes with potential importance for PET tumourigenesis have been identified. <it>ASCL1 </it>negatively regulated the Wnt signalling antagonist <it>DKK1</it>, and <it>TPH1 </it>expression in BON1 cells. In concordance with these findings DKK1 showed an inverse relation to ASCL1 expression in a subset of PETs, which may affect growth control by the Wnt signalling pathway.</p
TGFÎČR signalling determines CD103<sup>+</sup>CD11b<sup>+</sup>Â dendritic cell development in the intestine
CD103+CD11b+ dendritic cells (DCs) are unique to the intestine, but the factors governing their differentiation are unclear. Here we show that transforming growth factor receptor 1 (TGFÎČR1) has an indispensable, cell intrinsic role in the development of these cells. Deletion of Tgfbr1 results in markedly fewer intestinal CD103+CD11b+ DCs and a reciprocal increase in the CD103âCD11b+ dendritic cell subset. Transcriptional profiling identifies markers that define the CD103+CD11b+ DC lineage, including CD101, TREM1 and Siglec-F, and shows that the absence of CD103+CD11b+ DCs in CD11c-Cre.Tgfbr1fl/fl mice reflects defective differentiation from CD103âCD11b+ intermediaries, rather than an isolated loss of CD103 expression. The defect in CD103+CD11b+ DCs is accompanied by reduced generation of antigen-specific, inducible FoxP3+ regulatory T cells in vitro and in vivo, and by reduced numbers of endogenous Th17 cells in the intestinal mucosa. Thus, TGFÎČR1-mediated signalling may explain the tissue-specific development of these unique DCs
Polymorphism in the Tyrosine Hydroxylase (TH) Gene Is Associated with Activity-Impulsivity in German Shepherd Dogs
We investigated the association between repeat polymorphism in intron 4 of the tyrosine hydroxylase (TH) gene and two personality traits, activity-impulsivity and inattention, in German Shepherd Dogs. The behaviour of 104 dogs was characterized by two instruments: (1) the previously validated Dog-Attention Deficit Hyperactivity Disorder Rating Scale (Dog-ADHD RS) filled in by the dog owners and (2) the newly developed Activity-impulsivity Behavioural Scale (AIBS) containing four subtests, scored by the experimenters. Internal consistency, inter-observer reliability, test-retest reliability and convergent validity were demonstrated for AIBS
- âŠ