49 research outputs found
Lapsen osallisuus päiväkodin arjessa
Tämä on projektiopinnäytetyö, jonka tilaajana oli Myllärin päiväkoti. Opinnäytetyön tarkoituksena oli kartoittaa, miten osallisuus näkyy päiväkodin arjessa, sekä selvittää, miten lapsilähtöisyyteen voidaan kiinnittää enemmän huomiota. Toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa huomioitiin lasten luontaiset toimintatavat.
Työn tavoitteena oli lisätä päiväkodin lapsilähtöistä toimintaa sekä lapsen osallisuutta arjessa. Projektin avulla haluttiin lisätä päiväkodin henkilökunnan innostusta lapsilähtöiseen toimintaan ja tämän avulla luoda lapsille mielekkäämpi arki varhaiskasvatuksessa.
Tietoperustan keskeisinä elementteinä olivat lapsen osallisuus sekä lapsen arki päivähoidossa. Projektiopinnäytetyön pohjalla toimi valtakunnallinen varhaiskasvatussuunnitelma.
Opinnäytetyön tekeminen lisäsi ymmärrystä siitä, kuinka tärkeää lapsen osallisuus on päiväkodin arjessa, sekä innostaa toteuttamaan sitä oikealla tavalla tulevaisuudessa. Projektin onnistumista arvioitiin päiväkodin työntekijöiden ja lasten kirjallisen palautteen sekä itsearvioinnin avulla.This is a project type thesis which was subscribed by Mylläri Kindergarten. The purpose of this study was to explore participation of the children in ordinary kindergarten day, as well as figure out how a child-oriented approach can be paid more attention. In to the planning and implementation of activities children’s natural ways of action were taken into account.
The goal of this thesis was to increase child-oriented activities in the kindergarten and the child’s participation in everyday life. The project was intended to increase the day-care-center staff’s enthusiasm to implement child-oriented activities and this will help to create a more meaningful everyday life for children in early childhood education.
Key elements of knowledgebase were the child participation and the child’s everyday life in day care. Background of the project thesis was the national early childhood education plan.
Making of the present thesis increased understanding of the importance of child participation in everyday life in kindergarten, as well as to inspire to implement it properly in the future. Success of the project was evaluated by the day care center workers and the children’s written feedback and self-evaluation
Suomen väliyhteisölain yleiset ja eräät erityiset soveltamisedellytykset : Näkökulmana erityisesti sijoittautumisvapaus ja tosiasiallinen taloudellinen toiminta
Veropako, veronkierto ja verotulojen ohjautuminen matalan verorasituksen valtioihin ovat kansainvälisesti tunnettuja ongelmia, joihin pyritään puuttumaan kansallisilla ja kansainvälisillä laeilla sekä muilla säännöksillä. Suomalaisilla yrityksillä on EU:n takaaman sijoittautumisoikeuden nojalla oikeus sijoittua mihin tahansa toiseen jäsenvaltioon, eikä Suomen kansallinen lainsäädäntö saa olla ristiriidassa sijoittautumisvapauden kanssa. Tämä mahdollistaa yrityksille sijoittumisen matalamman verotuksen valtioihin välttyäkseen Suomen korkeammalta verotukselta.
Suomen väliyhteisölaki on yksi verotusta koskevia ongelmia estävä tekijä. Sen avulla ulkomaisen yksikön suomalaisia osakkaita voidaan verottaa ulkomaisen yksikön tuloksesta ilman, että ulkomainen yksikkö jakaa voittoa. Suomalaisia osakkaita voidaan verottaa kuitenkin vain, jos ulkomainen yksikkö katsotaan Suomen lainsäädännön mukaiseksi väliyhteisöksi ja jos osakkaita voidaan pitää verovelvollisina yhtiön tulosta. Tutkielman tavoitteena on selvittää VYL 1 ja 2 §:ien yleiset edellytykset VYL:n soveltamiseen.
Tutkielmassa tarkastellaan yleisen soveltamisalan lisäksi sijoittautumisvapautta ja tosiasiallisen taloudellisen toiminnan poikkeusta soveltamisalaa rajoittavina tekijöinä. Väliyhteisölaki ei saa olla ristiriidassa sijoittautumisvapauden kanssa. Tästä syystä VYL:n soveltamista on tullut rajoittaa ETA-alueella sijaitsevien yksiköiden kohdalla tosiasiallisen taloudellisen toiminnan poikkeuksella, jonka edellytykset on määritelty VYL 3 §:ssä. Poikkeuksen soveltuvuuden niin kutsuttuina substanssivaatimuksina on, että yksikkö on todellisuudessa asettunut sijaintivaltioonsa ja että yksikkö harjoittaa siellä tosiasiallista taloudellista toimintaa. Sen lisäksi ETA-alueen ulkopuolisille alueille sijoittuneet yksiköt voivat välttyä väliyhteisölain soveltamiselta tietyin lisäedellytyksin. Sijoittautumisvapauden ja tosiasiallisen taloudellisen toiminnan poikkeuksen merkitys korostuu erityisesti unionioikeudessa ja oikeuskäytännössä.
Tutkielma noudattaa oikeusdogmaattista eli lainopillista tarkastelua. Voimassa olevaa lainsäädäntöä tutkitaan ja tulkitaan lakien, lain esitöiden ja tuomioistuinten ratkaisujen avulla. Myös muita vero-oikeudellisia lähteitä hyödynnetään tutkielmassa erityisesti taustatiedon hankinnassa. Oikeuskäytännön perusteella on selvää, että VYL:n soveltamisedellytykset ovat edelleen hyvin tapauskohtaisia, mikä heikentää oikeusvarmuuden toteutumista. Suuri osa ilmoitetuista väliyhteisöistä harjoittaa arvopaperikauppaa, vakuutustoimintaa tai rahastosektorin toimintaa. Jatkuva vero-oikeuden kehitys ja uudet ratkaisut väliyhteisöjä koskevissa tapauksissa ennakoivat kuitenkin yhtenäisempää soveltamisalaa
Paperista biteiksi - Paperilehtien tulevaisuus yleisissä kirjastoissa
Tutkimuksessa tarkastellaan paperilehtien tulevaisuutta suomalaisissa yleisissä kirjastoissa. Paperilehtien viimeaikainen lakkauttaminen ja hintojen nousu sekä digitalisaatio ovat haastaneet paperilehtien tilaamisen mielekkyyttä. Tutkimuksessa selvitetään kirjastojen omia näkemyksiä paperilehtien tulevaisuudesta, kirjastojen menetelmiä seurata paperilehtien lukemista kirjastossa, muutoksia asiakkaiden lehtilukutottumuksissa sekä muutoksia lehtiin kohdistetussa aineistorahaosuudessa.
Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksena. Kysely sisälsi 14 avointa kysymystä ja se lähetettiin sähköpostina 25 suomalaiseen yleiseen kirjastoon. Lopullinen tutkimusaineisto koostui 16 kirjaston vastauksista. Tutkimusaineistoa analysoitiin pääsääntöisesti laadullisella sisällönanalyysilla, jota varten vastaukset ryhmiteltiin tutkimuskysymyksiin pohjautuviin teemoihin.
Tuloksista ilmeni, että paperilehdillä on yhä olennainen rooli lehtikokoelmassa ja niillä on oma lukijakuntansa. Muutokset lehtien tuottamisessa ja hinnoittelussa sekä asiakaskunnan ikäluokissa saivat kirjastot kuitenkin uskomaan, että paperilehdet tulevat vähenemään merkittävästi tulevaisuudessa. Kirjastoilla ei ollut erityisen vakiintuneita menetelmiä seurata, mitä lehtiä niissä luetaan. Sen sijaan lainaus- ja käyttötilastojen seuranta koettiin käytännöllisempänä tapana selvittää asiakkaiden mielenkiintoa lehtiä kohtaan. Joitakin muutoksia asiakkaiden lehtilukutottumuksissa oli huomattu: paperilehtiä suosiva ikäluokka on vanhentunut, ja lasten sekä nuorten kiinnostus paperilehtiä kohtaan on vähentynyt. Lisäksi digilehtiä luetaan jatkuvasti enemmän, vaikka ne eivät ole vielä voittaneet paperilehtiä suosiossa. Kasvava kiinnostus digilehtiä kohtaan sekä paperilehtien nousevat kustannukset ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että osassa kirjastoista paperilehdille budjetoidaan aiempaa pienempi aineistorahaosuus. Muissa kirjastoissa budjetti on pysynyt samana, mutta lehtinimekkeiden määrää on vähennetty hintojen noustessa.
Tutkimuksesta voidaan päätellä, että paperilehtien määrä kirjastossa tulee vähenemään vuosien varrella huomattavasti. Äkillistä muutosta ei kuitenkaan ole tulossa, sillä paperilehdillä on pitkä historia, ja laitteettomuus saattaisi osan asiakkaista eriarvioiseen asemaan. On myös todettava, että lopullisesti paperilehdet eivät tule tyystin katoamaan yleisistä kirjastoista kulttuuriperintönsä ansiosta
Long-term measurement of sub-3 nm particles and their precursor gases in the boreal forest
The knowledge of the dynamics of sub-3 nm particles in the atmosphere is crucial for our understanding of the first steps of atmospheric new particle formation. Therefore, accurate and stable long-term measurements of the smallest atmospheric particles are needed. In this study, we analyzed over 5 years of particle concentrations in size classes 1.1-1.7 and 1.7-2.5 nm obtained with the particle size magnifier (PSM) and 3 years of precursor vapor concentrations measured with the chemical ionization atmospheric pressure interface time-of-flight mass spectrometer (CI-APi-ToF) at the SMEAR II station in Hyytiala, Finland. The results show that there are significant seasonal differences in median concentrations of sub-3 nm particles, but the two size classes behave partly differently. The 1.1-1.7 nm particle concentrations are highest in summer, while the 1.7-2.5 nm particle concentrations are highest in springtime. The 1.7-2.5 nm particles exhibit a daytime maximum in all seasons, while the 1.1-1.7 nm particles have an additional evening maximum during spring and summer. Aerosol precursor vapors have notable diurnal and seasonal differences as well. Sulfuric acid and highly oxygenated organic molecule (HOM) monomer concentrations have clear daytime maxima, while HOM dimers have their maxima during the night. HOM concentrations for both monomers and dimers are the highest during summer and the lowest during winter following the biogenic activity in the surrounding forest. Sulfuric acid concentrations are the highest during spring and summer, with autumn and winter concentrations being 2 to 3 times lower. A correlation analysis between the sub-3 nm concentrations and aerosol precursor vapor concentrations indicates that both HOMs (particularly their dimers) and sulfuric acid play a significant role in new particle formation in the boreal forest. Our analysis also suggests that there might be seasonal differences in new particle formation pathways that need to be investigated further.Peer reviewe
Preventing biodiversity loss with ecological restoration
Restoration of watersheds, wetlands, and forests is a way to compensate for the human-caused damage on biodiversity. Halting biodiversity loss is essential for safeguarding ecosystems and human well-being. A key to successful restoration is targeting large enough landscape units. For example, planning at a catchment level can ensure that a forest drainage conducted upstream does not threaten the condition of the waterbodies downstream
Differential Spinal and Supraspinal Activation of Glia in a Rat Model of Morphine Tolerance
Development of tolerance is a well known pharmacological characteristic of opioids and a major clinical problem. In addition to the known neuronal mechanisms of opioid tolerance, activation of glia has emerged as a potentially significant new mechanism. We studied activation of microglia and astrocytes in morphine tolerance and opioid-induced hyperalgesia in rats using immunohistochemistry, flow cytometry and RNA sequencing in spinal-and supraspinal regions. Chronic morphine treatment that induced tolerance and hyperalgesia also increased immunoreactivity of spinal microglia in the dorsal and ventral horns. Flow cytometry demonstrated that morphine treatment increased the proportion of M2-polarized spinal microglia, but failed to impact the number or the proportion of M1-polarized microglia. In the transcriptome of microglial cells isolated from the spinal cord (SC), morphine treatment increased transcripts related to cell activation and defense response. In the studied brain regions, no activation of microglia or astrocytes was detected by immunohistochemistry, except for a decrease in the number of microglial cells in the substantia nigra. In flow cytometry, morphine caused a decrease in the number of microglial cells in the medulla, but otherwise no change was detected for the count or the proportion of M1-and M2-polarized microglia in the medulla or sensory cortex. No evidence for the activation of glia in the brain was seen. Our results suggest that glial activation associated with opioid tolerance and opioid-induced hyperalgesia occurs mainly at the spinal level. The transcriptome data suggest that the microglial activation pattern after chronic morphine treatment has similarities with that of neuropathic pain. (C) 2018 IBRO. Published by Elsevier Ltd. All rights reserved.Peer reviewe
Solar eclipse demonstrating the importance of photochemistry in new particle formation
Solar eclipses provide unique possibilities to investigate atmospheric processes, such as new particle formation (NPF), important to the global aerosol load and radiative balance. The temporary absence of solar radiation gives particular insight into different oxidation and clustering processes leading to NPF. This is crucial because our mechanistic understanding on how NPF is related to photochemistry is still rather limited. During a partial solar eclipse over Finland in 2015, we found that this phenomenon had prominent effects on atmospheric on-going NPF. During the eclipse, the sources of aerosol precursor gases, such as sulphuric acid and nitrogen-containing highly oxidised organic compounds, decreased considerably, which was followed by a reduced formation of small clusters and nanoparticles and thus termination of NPF. After the eclipse, aerosol precursor molecule concentrations recovered and reinitiated NPF. Our results provide direct evidence on the key role of the photochemical production of sulphuric acid and highly oxidized organic compounds in maintaining atmospheric NPF. Our results also explain the rare occurrence of this phenomenon under dark conditions, as well as its seemingly weak connection with atmospheric ions.Peer reviewe
Sources and sinks driving sulfuric acid concentrations in contrasting environments : implications on proxy calculations
Sulfuric acid has been shown to be a key driver for new particle formation and subsequent growth in various environments, mainly due to its low volatility. However, direct measurements of gas-phase sulfuric acid are oftentimes not available, and the current sulfuric acid proxies cannot predict, for example, its nighttime concentrations or result in significant discrepancies with measured values. Here, we define the sources and sinks of sulfuric acid in different environments and derive a new physical proxy for sulfuric acid to be utilized in locations and during periods when it is not measured. We used H2SO4 measurements from four different locations: Hyytiala, Finland; Agia Marina, Cyprus; Budapest, Hungary; and Beijing, China, representing semi-pristine boreal forest, rural environment in the Mediterranean area, urban environment and heavily polluted megacity, respectively. The new proxy takes into account the formation of sulfuric acid from SO2 via OH oxidation and other oxidation pathways, specifically via stabilized Criegee intermediates. The sulfuric acid sinks included in the proxy are its condensation sink (CS) and atmospheric clustering starting from H2SO4 dimer formation. Indeed, we found that the observed sulfuric acid concentration can be explained by the proposed sources and sinks with similar coefficients in the four contrasting environments where we have tested it. Thus, the new proxy is a more flexible and an important improvement over previous proxies. Following the recommendations in this paper, a proxy for a specific location can be derived.Peer reviewe
Differing mechanisms of new particle formation at two Arctic sites.
New particle formation in the Arctic atmosphere is an important source of aerosol particles. Understanding the processes of Arctic secondary aerosol formation is crucial due to their significant impact on cloud properties and therefore Arctic amplification. We observed the molecular formation of new particles from low-volatility vapors at two Arctic sites with differing surroundings. In Svalbard, sulfuric acid (SA) and methane sulfonic acid (MSA) contribute to the formation of secondary aerosol and to some extent to cloud condensation nuclei (CCN). This occurs via ion-induced nucleation of SA and NH3 and subsequent growth by mainly SA and MSA condensation during springtime and highly oxygenated organic molecules during summertime. By contrast, in an ice-covered region around Villum, we observed new particle formation driven by iodic acid but its concentration was insufficient to grow nucleated particles to CCN sizes. Our results provide new insight about sources and precursors of Arctic secondary aerosol particles.Peer reviewe
The effect of acid-base clustering and ions on the growth of atmospheric nano-particles
The growth of freshly formed aerosol particles can be the bottleneck in their survival to cloud condensation nuclei. It is therefore crucial to understand how particles grow in the atmosphere. Insufficient experimental data has impeded a profound understanding of nano-particle growth under atmospheric conditions. Here we study nano-particle growth in the CLOUD (Cosmics Leaving OUtdoors Droplets) chamber, starting from the formation of molecular clusters. We present measured growth rates at sub-3 nm sizes with different atmospherically relevant concentrations of sulphuric acid, water, ammonia and dimethylamine. We find that atmospheric ions and small acid-base clusters, which are not generally accounted for in the measurement of sulphuric acid vapour, can participate in the growth process, leading to enhanced growth rates. The availability of compounds capable of stabilizing sulphuric acid clusters governs the magnitude of these effects and thus the exact growth mechanism. We bring these observations into a coherent framework and discuss their significance in the atmosphere.Peer reviewe