452 research outputs found
Musiikin teoriaa ja biisien nikkarointia
Miten motivoida oppilaat opiskelemaan musiikin teoriaa? Laadullista tutkimusta edustava pedagoginen opinnÀytetyöni pohjautuu suurelta osin Keski-Pohjanmaan opiston laululinjalla pitÀmiini musiikin teoriatunteihin ja biisintekokursseihin. Halusin tutkia, miten oppilaat saisi kiinnostuneemmiksi musiikin teorian opiskelusta ja mikÀ olisi tÀhÀn tehokkain metodi. TÀltÀ pohjalta laadin oman opintojakson opetussuunitelmineen. SisÀllöksi työstin oppilailleni mielenkiintoisia musiikin teoriaan ja sÀveltapailuun liittyviÀ tehtÀviÀ kuten esimerkiksi rytmin lukua, rytmidiktaatteja, sÀveltapailua, melodiadiktaatteja, harmoniaoppia, rakenneoppia, sanoittamista, soitinoppia ja studiotekniikkaa.
OpinnÀytetyöprosessissani kehittelin opetusmetodiani tarkoin tutkien oppilaiden motivaatiota, omaa opetusfilosofiaani ja pedagogisia nÀkemyksiÀni. Halusin myös tehdÀ tarkat tuntisuunnitelmat, minkÀ mukaan opettajan on helppo edetÀ kohti valmista tuotosta tavoitteena saada biisit nuottipaperilta kuunneltavaan muotoon.
SÀveltÀminen osoittautui tehokkaaksi keinoksi opettaa musiikin teoriaa. Omien kappaleiden sÀveltÀminen edisti oppilaan motivaatiota teoriaopintoja kohtaan monella tavoin. Oppilaat alkoivat itse vapaaehtoisesti ottamaan selvÀÀ musiikin teoriasta edetessÀÀn omien biisien sÀvellyksessÀ. OpinnÀytetyön tuloksena syntyi oma biisintekokurssin opetussuunnitelma, joka on osittain sisÀllytetty opinnÀytetyöhöni. Myös oma ammattiosaamiseni syveni monipuolisesti tutkiessani tarkoin oppilaiden mielenkiinnonkohteita ja omaa opetusfilosofiaani. Kokemuksellinen projektioppiminen osoittautui tehokkuuden lisÀksi myös mieluisaksi oppilaille sekÀ myös opettajalle.How to motivate students to learn music theory? This qualitative research, which is my pedagogical thesis, is largely based on music theory lessons and songwriting courses, which I held at the Central Ostrobothnia Institute. I wanted to explore how the students could be motivated to study music theory and what would be the most effective method for it. Based on this, designed my own course and its curriculum. The content was planned to motivate students and it included music theory and ear training tasks, such as rhythm reading and dictates, melodical dictates, harmony, composition, lyrics, instrumentation and studio technology.
In my thesis I processed and developed my teaching method by carefully studying both the students' motivation and my own philosophy of teaching and pedagogical views. I also wanted to make detailed lesson plans, guiding the teacher easily towards the finished product, transferring to played music format.
Composing proved to be an effective tool to teach music theory: Composing their own songs increased the student's motivation in theoretical studies in numerous ways. During the composing process the students began voluntarily to solve the theoretical questions of music. As a result of my research process songwriting course curriculum, which is partly included in my thesis. In addition, my professional knowledge increased and diversified with careful observations of students' interests and my own teaching philosophy. Experimental learning project proved to be effective, but also a pleasing method for the students and teacher
Exploring meta-analysis for historical corpus linguistics based on linked data
Empirical work on English historical corpus linguistics is plentiful but fragmented, and some of it is hard to come by. This paper proposes a solution for making it more accessible and reusable for meta-analysis. We present an online Language Change Database (LCD), which provides comparative, real-time baseline data from earlier corpus-based studies. LCD entries summarize the findings and include numerical data from the articles. We discuss the LCD from the perspective of database design and linked data management. Furthermore, we illustrate the reuse of LCD data through a meta-analysis of the history of English connectives. For this purpose, we have developed an application called the LCD Aggregated Data Analysis workbench (LADA). We show how researchers can use LADA to filter, refine and visualize LCD data. Thus we are paving the way for a future where both research results and research data are regularly available for verification, validation and re-use.Peer reviewe
âMe taistelemme veisaten Siioniaâ : talvisota HengellisessĂ€ kuukauslehdessĂ€ ja Sanansaattajassa
Tutkimuksessani tarkastelen Suomen ja Neuvostoliiton vĂ€lillĂ€ 1939â1940 kĂ€ytyyn talvisotaan liittyviĂ€ kirjoituksia kahdessa lehdessĂ€, HerĂ€ttĂ€jĂ€-Yhdistyksen julkaisemassa HengellisessĂ€ kuukauslehdessĂ€ ja SLEY:n julkaisemassa Sanansaattaja-lehdessĂ€. Tutkin aineistoa systemaattisesti tarkastelemalla lehdissĂ€ hahmottunutta kuvaa sodasta syventyen niissĂ€ esiin nousseisiin aiheisiin. Aikarajaukseni on syyskuusta 1939 toukokuuhun 1940 saadakseni selville kokonaisvaltaisen kuvan sodanaikaisesta mielenmaisemasta. 24-sivuista HengellistĂ€ kuukauslehteĂ€ julkaistiin kerran kuussa ja 16-sivuista Sanansaattajaa pÀÀsÀÀntöisesti kahdesti kuussa, mutta sota-aikana vain kerran kuussa. Tutkin, miten talvisotaa kĂ€sitellÀÀn lehdissĂ€ sekĂ€ millaisia eroja ja yhtĂ€lĂ€isyyksiĂ€ niistĂ€ löytyy. Tutkin myös, miten lehtien taustalla vaikuttavat herĂ€tysliikkeet, herĂ€nnĂ€isyys ja evankelinen liike, nĂ€kyvĂ€t kirjoituksissa. NĂ€iden kysymysten lisĂ€ksi tarkastelen kokoavasti lehdistĂ€ nousevaa miesihannetta tutkittavana aikana.
Sotaa kÀsitellÀÀn lehdissÀ paljon. Siihen liittyvÀt kirjoitukset vievÀt tutkittavana aikana noin puolet molempien lehtien sivutilasta. Sanansaattajan ja Hengellisen kuukauslehden poikkeavat profiilit tuovat niiden kirjoituksiin erilaisia ÀÀnenpainoja. Kansallis-isÀnmaallisen Hengellisen kuukauslehden painopiste ei ole ainoastaan hengellisissÀ kysymyksissÀ, vaan siinÀ otetaan kantaa myös ajankohtaisiin aiheisiin. Sanansaattaja keskittyy sen sijaan pÀÀasiallisesti hengellisiin aiheisiin ja SLEY:n sisÀisiin asioihin.
Molemmat lehdet pitĂ€vĂ€t sotaa kutsuna parannukseen. Ne esittĂ€vĂ€t sodan syyksi suomalaisten syntisyyden ja lopunaikojen lĂ€heisyyden. Toisaalta sotaa pidetÀÀn Jumalan suomalaisille antamana pyhĂ€nĂ€ tehtĂ€vĂ€nĂ€, jonka tarkoituksena on hĂ€vittÀÀ ateistinen bolĆĄevismi maailmasta. Molemmat lehdet ottavat uutisen maaliskuussa 1940 solmitusta rauhansopimuksesta jĂ€rkyttyneenĂ€ vastaan. Tutkimuksessani osoitan yhdeltĂ€ osalta 1920â1930-luvuilla tavoitellun kansan eheytymisen toteutuneen. Etenkin Sanansaattajan kirjoituksissa iloitaan Suomen kansan kĂ€yneen yhtenĂ€ miehenĂ€ taisteluun vihollista vastaan luokkaristiriidoista huolimatta.
HerÀnnÀisyyden painotukset ikÀvöivÀstÀ uskosta ja maailmasta erottautumisesta nÀkyvÀt Hengellisen kuukauslehden kirjoituksissa. Myös herÀnnÀisyyden luonne kansallis-isÀnmallisena liikkeenÀ tulee kirjoituksista esille. Suomalaisia ihannoidaan suuresti ja lehdessÀ esiintyy myönteisyyttÀ Suur-Suomi-aatteelle. Niin ikÀÀn Sanansaattajasta voi havaita evankelisen liikkeen keskeiset opilliset korostukset pelastusvarmuudesta ja luterilaisen teologian painotuksesta.
LehtiÀ lukiessani tarkastelen myös, millaisia miehiÀ niissÀ ihaillaan ja mitÀ miehiltÀ odotetaan tutkittavana aikana. TÀhÀn liittyen lehdistÀ nousee esiin kolme ominaisuutta: uskonnollisuus, urheus ja uhrialttius. Lujasti uskonnollisia ja rohkeita miehiÀ ihaillaan molemmissa lehdissÀ ja heidÀn odotetaan olevan valmiita uhraamaan henkensÀ isÀnmaan puolesta. NÀmÀ ominaisuudet sopivat myös ajan yleiseen miesihanteeseen, johon poikia kasvatettiin nuoresta pitÀen. Aineksia miesihanteeseen liittyen löytyy erityisesti HengellisessÀ kuukauslehdessÀ julkaistuista kirjeistÀ rintamalta. Sota-aikana erityisesti uhrialttius tulee korostetusti esiin kirjoituksista
Relevance Feedback Search Based on Automatic Annotation and Classification of Texts
Peer reviewe
The Songdrawing class : elementary school teachers views on the Songdrawing method
Goals. The aim of this study was to identify teacher's perceptions about Songdrawing in school. The Songdrawing method is developed by songwriter Minna Lappalainen. The research questions were consisted of teachers views about using the method, interaction, learning through the songdrawing and developing the method itself. There was only a little amount of research concerning Songdrawing and I adjusted the questions according to the need for getting more information on the use of the method as a part of the teachers work. I also reviewed views on what it is possible to learn in the context of school. Ideas on how to take advantage of the method are found throughout this research and the information on how to further develop Songdrawing are also given to the developer of this method.
Methodology. The study has been conducted with qualitative research approach and the data was collected based on theme interviews. Ten elementary school teachers participated in the study. Of the ten teachers seven had already used Songdrawing in their teaching and were interviewed with individual interviews. Three teachers in turn took part in a group interview and they hadn't used the method in their teaching but had just took part in a training in which the Songdrawing method was introduced to them. The data was analysed by using qualitative content analysis.
Results and conclusions. All of the interviews revealed that the Songdrawing method can be used in elementary schools and especially in primary education. The method can be used in teaching as single exercises, projects, in co-operation with different grade levels and in social functions of the school. All of the interviews also revealed that the Songdrawing method can be used in interdisciplinary schoolwork. The results of the study also revealed participants views about co-operation on Song-drawing from both the teacher's and student's point of view. According to teachers perceptions it was possible to learn different skills by using the method: school skills, motor skills, school subject knowledge and skills, co-operational skills, emotional skills, self-knowledge skills and creative skills. The results mainly confirmed the information already known about the method and revealed views that primary school teachers had about the subject. Participants who had used Songdrawing gave development ideas that mainly consisted suggestions on how to improve the material for using the method. The conclusion on the result of the study is that the Songdrawing method can be versatilely used in schools as a part of teaching in different occasions and when learning different matters.Tavoitteet. Tutkimuksen tarkoituksena oli kartoittaa opettajien kÀsityksiÀ lauluntekijÀ Minna Lappalaisen kehittÀmÀstÀ laulupiirtÀmisen menetelmÀstÀ koulussa. Tutkimusongelmiksi muodoistuivat tutkimukseen osallistuneiden opettajien kÀsitykset menetelmÀn kÀytöstÀ, yhdessÀ toimimisesta, menetelmÀn avulla oppimisesta ja menetelmÀn kehittÀmisestÀ. LaulupiirtÀmisestÀ on olemassa vain vÀhÀn tutkimustietoa. Kysymystenasettelu syntyi sekÀ tarpeesta saada tietoa menetelmÀn kÀytöstÀ koulussa osana opettajan työtÀ ettÀ siitÀ, mitÀ menetelmÀn avulla on mahdollista koulun kontekstissa oppia. Tutkimuksella saadun tiedon avulla annetaan kÀyttöideoita menetelmÀn hyödyntÀmiseksi ja tuotetaan laulupiirtÀmisen kehittÀjÀlle tietoa menetelmÀn kÀyttökokemuksista, kÀsityksistÀ ja kehittÀmisehdotuksista.
MenetelmÀt. Tutkimus toteutettiin laadullisella tutkimusotteella ja aineisto kerÀttiin teemahaastatteluin. Tutkimukseen osallistui kymmenen peruskoulun alaluokilla opettavaa opettajaa. HeistÀ seitsemÀn menetelmÀÀ kÀyttÀnyttÀ osallistui yksilöhaastatteluun ja kolme yhteen ryhmÀhaastatteluun, joka pidettiin heille heti koulutuksen jÀlkeen. Aineisto analysoitiin laadullisella sisÀllönanalyysillÀ.
Tulokset ja johtopÀÀtökset. Kaikkien tutkimukseen osallistuneiden opettajien kÀsitysten mukaan laulupiirtÀminen soveltui kÀytettÀvÀksi koulussa. Sellaisenaan menetelmÀ soveltui erityisesti alkuopetukseen. MenetelmÀÀ voitiin kÀyttÀÀ opetuksessa yksittÀisinÀ harjoitteina tai kokonaisuuksina oppitunneilla, eri luokka-asteiden vÀlisessÀ työskentelyssÀ, koulun sosiaalisissa tilaisuuksissa ja tukiopetustilanteissa. Kaikissa haastatteluissa ilmeni myös laulupiirtÀmisen menetelmÀn soveltuvan osaksi opetuksen eheyttÀmistÀ. Tutkimuksen tuloksissa nousi esille erilaisia laulupiirtÀmisessÀ yhdessÀ toimimista mÀÀrittÀviÀ tekijöitÀ opettajan ja oppilaan kannalta. MenetelmÀn avulla voitiin opettajien kÀsitysten mukaan oppia erilaisia taitoja: koululaistaitoja, motorisia taitoja, oppiaineiden sisÀltöjÀ, yhdessÀ toimimisen taitoja, tunnetaitoja, itsetuntemukseen ja minÀpystyvyyteen liittyviÀ taitoja sekÀ luovan toiminnan taitoja. NÀmÀ vahvistivat jo aiemmin tiedettyÀ laulupiirtÀmisestÀ ja niiden myötÀ saatiin tÀrkeÀÀ tietoa alakoulun opettajien kÀyttökokemuksista ja kÀsityksistÀ menetelmÀn kehittÀmistÀ varten. MenetelmÀÀ kÀyttÀneiden opettajien kehittÀmisehdotukset suuntautuivat pÀÀosin materiaalitoiveisiin. Aineiston valossa voidaan todeta, ettÀ laulupiirtÀmistÀ on mahdollista kÀyttÀÀ monipuolisesti osana opetusta erilaisissa tilanteissa ja eri asioiden oppimisessa
Sexual conflict over the duration of copulation in Drosophila montana: why is longer better?
Background.
Conflicts of interest between the sexes are increasingly recognized as an engine driving the (co-)evolution of reproductive traits. The reproductive behaviour of Drosophila montana suggests the occurrence of sexual conflict over the duration of copulation. During the last stages of copulation, females vigorously attempt to dislodge the mounting male, while males struggle to maintain genital contact and often successfully extend copulations far beyond the females' preferred duration.
Results.
By preventing female resistance, we show that females make a substantial contribution towards shortening copulations. We staged matings under different sex ratio conditions, and provide evidence that copulation duration is a form of male reproductive investment that responds to the perceived intensity of sperm competition as predicted by game theoretical models. Further, we investigated potential benefits to persistent males, and costs to females coerced into longer matings. While males did not benefit in terms of increased progeny production by protracting copulation, female remating was delayed after long first copulations.
Conclusion.
Copulation time is a trait subject to sexual conflict. Mating durations exceeding female optima serve males as a form of 'extended mate guarding': by inducing mating refractoriness in the female, a male extends the time over which its sperm is exclusively used to sire progeny and reduces the likelihood of the female being reinseminated by a competitor.peerReviewe
Matemaattisten aineiden aineenopettajaopiskelijoiden ja lukiolaisten kÀsityksiÀ graafisesta mallintamisesta
TÀmÀn pro gradu -tutkielman aiheena on graafinen mallintaminen. Graafiseen mallintamiseen liittyvÀt taidot, oli kyse sitten graafien tulkinnasta tai konstruoinnista, ovat nyky-yhteiskunnassa keskeisiÀ ja niihin viitataankin lukion opetussuunnitelmien perusteissa usein. Aikaisempi tutkimus on osoittanut, ettÀ graafisen mallintamisen kÀsitteelliseen oppimiseen liittyy haasteita.
TÀssÀ tutkimuksessa liikutaan matematiikan ja fysiikan opettamisen ja oppimisen rajapinnassa. Tutkimusjoukkona toimivat matemaattisten aineiden aineenopettajaopiskelijat sekÀ lukiolaiset. Tutkimuksessa selvitettiin kÀsityksiÀ ja kokemuksia sekÀ graafiseen mallintamiseen vaadittavista tiedoista ja taidoista, ettÀ mahdollisista kompastuskivistÀ. Lukiolaisten kohdalla selvitettiin myös heidÀn osaamistaan graafisessa mallintamisessa, ja aineenopettajaopiskelijoiden kohdalla heidÀn ideoitaan opetuksellisesti ratkaista mahdollisia kompastuskiviÀ graafisessa mallintamisessa. Tutkimus on luonteeltaan kvalitatiivinen tapaustutkimus, ja se toteutettiin tutkimusjoukolle tehtyjen tehtÀvÀlomakkeiden pohjalta.
Molemmat tutkittavat ryhmÀt arvioivat suoran ja sen yhtÀlön kÀsitteiden ymmÀrtÀmisen oleelliseksi graafisen mallintamisen tehtÀvÀn ratkaisemiseksi. Aineenopettajaopiskelijat erittelivÀt kulmakertoimen ja vakiotermin kÀsitteiden hallinnan tÀrkeÀksi. Myös teknisempÀÀ puolta, sÀhköisen ohjelman kÀyttöÀ, pidettiin yleisesti tÀrkeÀnÀ molemmissa tutkimusryhmissÀ. LisÀksi yli puolet aineenopettajaopiskelijoista ajatteli, ettÀ tiheyden mÀÀritelmÀ olisi tarpeen tuntea. Kompastuskiviksi arveltiin riittÀmÀtöntÀ ymmÀrrystÀ suoran yhtÀlöstÀ sekÀ akseleiden virheellistÀ valintaa. Erityisesti suoran yhtÀlön ymmÀrtÀmiseen liittyviÀ haasteita oli huomattavissa lukiolaisten ratkaisuista graafisen mallintamisen tehtÀvÀÀn. Aineenopettajaopiskelijat pyrkisivÀt vastaamaan opiskelijoidensa haasteisiin graafisessa mallintamisessa esimerkein ja kÀsittelemÀllÀ suoran ja tiheyden yhtÀlöiden analogiaa. LisÀksi he opettaisivat akseleiden oikeaa valintaa sekÀ ymmÀrrykseen ettÀ muistiin perustuvin keinoin
Advancing the future of physical activity guidelines in Canada: an independent expert panel interpretation of the evidence
The Canadian Society for Exercise Physiology, in partnership with the Public Health Agency of Canada, has initiated a review of their physical activity guidelines to promote healthy active living for Canadian children, youth, adults and older adults; previous guidelines were released in 2002, 2002, 1998 and 1999 respectively. Several background papers from this project were published recently and provide foundation evidence upon which to base new guidelines. Furthermore, comprehensive systematic reviews were completed to ensure a rigorous evaluation of evidence informing the revision of physical activity guidelines for asymptomatic populations. The overall guideline development process is being guided and assessed by the AGREE II instrument. A meeting of experts was convened to present the evidence complied to inform the guideline revisions. An independent expert panel was assembled to review the background materials and systematic reviews; listen to the presentations and discussions at the expert meeting; ask for clarification; and produce the present paper representing their interpretation of the evidence including grading of the evidence and their identification of needs for future research. The paper includes also their recommendations for evidence-informed physical activity guidelines
Temporal genetic structure in a poecilogonous polychaete: the interplay of developmental mode and environmental stochasticity
Background: Temporal variation in the genetic structure of populations can be caused by multiple factors, including natural selection, stochastic environmental variation, migration, or genetic drift. In benthic marine species, the developmental mode of larvae may indicate a possibility for temporal genetic variation: species with dispersive planktonic larvae are expected to be more likely to show temporal genetic variation than species with benthic or brooded non-dispersive larvae, due to differences in larval mortality and dispersal ability. We examined temporal genetic structure in populations of Pygospio elegans, a poecilogonous polychaete with within-species variation in developmental mode. P. elegans produces either planktonic, benthic, or intermediate larvae, varying both among and within populations, providing a within-species test of the generality of a relationship between temporal genetic variation and larval developmental mode. Results: In contrast to our expectations, our microsatellite analyses of P. elegans revealed temporal genetic stability in the UK population with planktonic larvae, whereas there was variation indicative of drift in temporal samples of the populations from the Baltic Sea, which have predominantly benthic and intermediate larvae. We also detected temporal variation in relatedness within these populations. A large temporal shift in genetic structure was detected in a population from the Netherlands, having multiple developmental modes. This shift could have been caused by local extiction due to extreme environmental conditions and (re)colonization by planktonic larvae from neighboring populations. Conclusions: In our study of P. elegans, temporal genetic variation appears to be due to not only larval developmental mode, but also the stochastic environment of adults. Large temporal genetic shifts may be more likely in marine intertidal habitats (e.g. North Sea and Wadden Sea) which are more prone to environmental stochasticity than the sub-tidal Baltic habitats. Sub-tidal and/or brackish (less saline) habitats may support smaller P. elegans populations and these may be more susceptible to the effects of random genetic drift. Moreover, higher frequencies of asexual reproduction and the benthic larval developmental mode in these populations leads to higher relatedness and contributes to drift. Our results indicate that a general relationship between larval developmental mode and temporal genetic variation may not exist
- âŠ