71 research outputs found
Liiketoimintasuunnitelma koulutusyhdistykselle : Sensorimotorinen psykoterapiayhdistys
TÀmÀn opinnÀytetyön tarkoituksena oli luoda uudelle, voittoa tavoittelemattomalle yhdistykselle suunnitelma liiketoimintaa varten. Yhdistys oli todellisuudessa tarkoitus perustaa vuoden 2014 lopussa. Liikeideana oli jÀrjestÀÀ koulutusta sensorimotorisesta psykoterapiasta kiinnostuneille. Se on maailmalla suuresti kasvava ajattelumalli traumojen hoidossa.
Yhdistyksen toimintaympÀristöön, eli terveysalaan, paneutuvassa osuudessa kuvattiin sitÀ, miten lait ja sÀÀnnökset syntyvÀt. Kuvauksen tarkoituksena oli antaa lukijalle tietoa byrokratian toimivuudesta aina eduskunnan ja sosiaali- ja terveysministeriön pÀÀtöksistÀ yrityksille ja yhteisöille asti.
TyössÀ kÀytiin lÀpi liiketoimintasuunnitelman teoriaa voittoa tavoittelemattoman yhdistyksen pohjalta. Teoriapohjan avulla luotiin suunnitelma sensorimotoriselle psykoterapiayhdistyksen toimintaa varten. TÀrkeimpÀnÀ alueena oli yhdistyksen kirjanpitoon ja rahoitukseen liittyvÀt asiat. LÀhdemateriaalina kÀytettiin alan kirjallisuutta, lakeja ja verkkolÀhteitÀ.
JohtopÀÀtöksenÀ voitiin todeta, ettÀ Sensorimotorisella psykoterapiayhdistyksellÀ on paljon mahdollisuuksia. TÀrkeÀÀ on luoda vakaa pohja toiminnalle, jotta jÀsenten mÀÀrÀ saadaan kasvuun. Tulevaisuudessa on mahdollista nousta alalla tÀrkeÀksi vaikuttajaksi, jos siihen on halukkuutta. Toiminnan kannattavuus ei tule olemaan suuri ongelma, sillÀ yhteistyökumppaneiden avulla yhdistys saa esimerkiksi toimitilat koulutustilaisuuksia varten.The purpose of this thesis was to create a business plan for a new nonprofit association. This association is meant to be founded at the end of the year 2014. The business idea is to organize training for people interested in sensomotoric psychotherapy, Which is growing form of therapy in the field of trauma care.
The thesis introduces the environment where the association will operate. Focus is on describing how the bureaucracy works all the way from the decisions given by the parliament and the Ministry of Social Affairs and Health to companies and communities operating in health care.
The theoretical part of this thesis concentrated on matters related to a business plan for nonprofit organizations in general. With the help of theoretical framework, the business plan for the Sensomotoric Psychotherapy Association was created with the main focus on accounting and financial aspects of running a business.
As a conclusion, it can be said that Sensomotoric Psychotherapy Association has a lot of potential. It is important to create a stable base for the operations. This is how the number of members can be raised. In the future it will be possible to grow to an effective association. The profitability will not be any issue because with partnerships the association will, for example get facilities for the lectures
Childhood neurodevelopmental disorders and violent criminality : a sibling control study
Introduction: The longitudinal relationship between attention deficit hyperactivity disorder (ADHD) and violent criminality has been extensively documented, while long-term effects of autism spectrum disorders (ASDs), tic disorders (TDs), and obsessive compulsive disorder (OCD) on criminality have been scarcely studied.Methods: Using population-based registers of all child and adolescent mental health services in Stockholm, we identified 3,391 children, born 1984â1994, with neurodevelopmental disorders, and compared their risk for subsequent violent criminality with matched controls.
Results: Individuals with ADHD or TDs were at elevated risk of committing violent crimes, no such association could be seen for ASDs or OCD.
Conclusions: ADHD and TDs are risk factors for subsequent violent criminality, while ASDs and OCD are not associated with violent criminality.VetenskapsrÄdetFASAccepte
Nationell flygbildsinventering av grÀsmarker och lövskogar med hjÀlp av ortofoton, NILS 2020
Under 2020 pĂ„gick ett intensivt utvecklingsarbete inom alla delar av de nya grĂ€smarks- och lövskogsinventeringarna, pĂ„ uppdrag av NaturvĂ„rdsverket. För flygbildsinventeringen togs en ny metodik fram med grund i den mĂ„ngĂ„riga erfarenhet som finns vid avdelningen för landskapsanalys, Institutionen för skoglig resurshushĂ„llning, SLU. I den hĂ€r arbetsrapporten beskrivs arbetet som gjordes för att kunna genomföra en flygbildsinventering anpassad till de nya behov som finns i och med den stickprovsdesign, med tvĂ„ faser, som utvecklats och anvĂ€nds i de nya inventeringarna. Det hĂ€r Ă€r Ă€ven en beskrivning av den metodik som anvĂ€ndes inom flygbildsinventeringen för grĂ€smarks- och lövskogsinventeringarna 2020. MĂ„len för inventeringarna var att inventera sĂ„vĂ€l ovanliga som vanliga naturtyper under samma paraply. Nyckeln till att det Ă€r möjligt Ă€r flygbildsinventeringen. Genom klassningar av provytor i flygbildsinventeringen kan fĂ€ltinventeringen fokuseras till de naturtyper som ligger inom uppdraget frĂ„n NaturvĂ„rdsverket. Klassningen inom flygbildsinventeringen gör det ocksĂ„ möjligt att inventera ovanliga naturtyper i tĂ€tare stickprov och att anpassa stickprovstĂ€theter utifrĂ„n regionala skillnader. Hur detta gjordes för flygbildsinventeringen 2020 beskrivs i den hĂ€r arbetsrapporten. Under 2020 baserades flygbildsinventeringen framförallt pĂ„ ortofoto. För att sĂ€kerstĂ€lla att inventeringarna inkluderade alla provytor som potentiellt kunde innehĂ„lla en naturtyp av intresse för inventeringarna sĂ„ tillĂ€mpades en princip om överklassning. Det Ă€r en statistiskt viktig princip som i praktiken innebar att provytor dĂ€r marktypsklassningen var osĂ€ker gavs en aktuell klass för grĂ€smark- och/eller lövskogsinventeringen sĂ„ att provytan gavs möjligheten att vidare vĂ€ljas för fĂ€ltbesök. För att försöka skilja pĂ„ marktyper med olika potential för hög kvalitet anvĂ€ndes en tidsserie av gamla ortofoton för att bedöma marktypens historiska kontinuitet i provytan. Ăven andra digitala skikt anvĂ€ndes som stöd i flygbildsinventeringen
Metodbeskrivning : 2020 Ärs inventeringar av grÀsmarker och lövskogar
En generell stickprovsdesign, inom vilken det gÄr att inventera bÄde vanliga och ovanliga fenomen pÄ sÄvÀl nationell som regional nivÄ, utvecklades under 2019 och 2020. Under 2020 har den nya stickprovsdesignen anvÀnts för inventeringar av grÀsmarker och lövskogar med syfte att förbÀttra nationella data pÄ naturtyper med höga naturvÀrden, dvs. naturtyper som uppfyller kriterierna för EU:s art- och habitatdirektivs annex 1, samtidigt som vanligare naturtyper följdes dÀr behov funnits för att komplettera befintliga data. I den hÀr rapporten redovisar vi metodiken vi utvecklat för flygbilds- och fÀltinventeringarna samt hur urval av trakter till stickprov och provytor för fÀltbesök gÄtt till.För grÀsmarks- och lövskogsinventeringarna gjordes först ett gemensamt sÄ kallat balanserat urval för att slumpmÀssigt vÀlja ut trakter ur urvalsramen till stickprov. Sedan klassades alla provytor inom de utvalda trakterna i en flygbildsinventering till bÄde lövskogs- och grÀsmarksklasser. UtifrÄn de flygbildsinventerade klasserna skapades urvalsklasser separat för grÀsmarks- respektive lövskogsinventeringen. Urvalsklasserna anvÀndes sedan för att vÀlja ut provytor för fÀltbesök, ett urval som gjordes för grÀsmarks- respektive lövskogsinventeringen oberoende av varandra.Metodiken för flygbildsinventering utvecklades för att grÀsmarks- och lövskogsinventeringarna skulle kunna anvÀnda stora stickprov, i linje med den nya stickprovsdesignen. En viktig princip vid flygbildsinveteringen var överklassning, dvs att provytor inkluderades dÀr klassningen var osÀker. Detta för att sÀkerstÀlla att alla grÀsmarker och lövskogar inom inventeringarnas respektive ramverk hade möjlighet att ingÄ sÄ att det statistiska kravet för stickprovsdesignen var uppfyllda. Provytor som utifrÄn flygbildsinventeringen helt sÀkert inte innehöll eftersökta naturtyper behövde inte besökas i fÀlt vilket gjorde att fÀltbesöken fokuserades till provytor av intresse för grÀsmarks- eller lövskogsinventeringarna. Det minskade kostnaden för fÀltbesök och vi kunde anvÀnda större stickprov. Sammantaget flygbildsinventerades över 137 000 provytor fördelat pÄ 701 trakter inför fÀltinventeringen 2020.För fÀltinventeringen inom grÀsmarks- och lövskogsinventeringarna introducerades flera nyheter jÀmfört med tidigare inventeringar för att samla in mer data pÄ bl.a. naturtypers kvalitet. Varje delyta klassades t.ex. till en naturtyp oavsett om den uppfyller kravet för att bli klassad som en annex 1-naturtyp. Utöver det registrerades ett antal kvalitetsvariabler som visar vilka kriterier för annex 1 som Àr uppfyllda eller inte. Det gör att det gÄr att jÀmföra areal och statusvariabler för en annex 1-naturtyp) med areal och statusvariabler av motsvarande naturtyp med lÄga naturvÀrden (dvs. dÀr annex 1-kriterierna inte Àr uppfyllda). 1763 provytor fördelat pÄ 187 trakter slumpades ut för att inventeras i fÀlt 2020. Av dem inventerades 64 provytor 2021 eftersom de inte hanns med sÀsongen 2020.Eftersom antalet trakter Àr den viktigaste faktorn i att bestÀmma precisionen i skattningarna sÄ vill vi inte minska antalet trakter eftersom det ökar osÀkerheten i skattningarna. För att effektivisera inventeringarna arbetar vi dÀrför med tvÄ olika angreppssÀtt för en viss stickprovstÀthet. Dels vill vi förbÀttra möjligheten att korrekt kunna utesluta provytor, och ibland hela trakter, frÄn fÀltbesök genom att förbÀttra flygbildsinventeringen. Det kan t.ex. handla om att minska överklassningen, genom att göra kriterierna för klasserna snÀvare . Under det första inventeringsÄret 2020 tog det lite lÀngre tid att inventera en trakt i fÀlt Àn vad som var önskvÀrt. För att minska fÀlttiden kan vi dÀrför behöva minska antalet provytor som vi inventerar per trakt alternativt förenkla fÀltmetodiken per provyta. FÀltinsatsen kan ocksÄ bli effektivare genom att inventering av smala linjÀra objekt, som Äker- och vÀgrenar, görs genom en linjekorsningsinventering istÀllet för via grÀsmarks- och lövskogsinventeringarnas provytor. För lövskogsinventeringen 2020 var Älderskriteriet >30 Är . Ett sÀtt att fokusera denna inventering mot naturtyper av större intresse Àr att höja Älderskriteriet sÄ att inventeringen riktas mer mot Àldre lövskogar. Utöver fÀrre provytor skulle det antagligen ocksÄ leda till att vi behöver besöka fÀrre trakter inom lövskogsinventeringen. Nackdelen blir förstÄs att inventeringen inte inkluderar yngre skogar, sÄ det Àr ett beslut som bör tas utifrÄn vilka frÄgestÀllningar som ska besvaras och hur prioriteringen ser ut för vilka data som ska samlas in.För att kunna ta tillvara de möjligheter som den nya stickprovsdesignen ger har vi utvecklat ny metodik för flygbildsinventering av stora stickprov inom grÀsmarks- och lövskogsinventeringarna. Det förbÀttrar vÄra möjligheter att möta kraven pÄ tillfredstÀllande data Àven för mer ovanliga naturtyper. För att möta de ökade kraven pÄ data till artikel 17-rapporteringen har vi ocksÄ utvecklat och omprioriterat fÀltinventeringen. 2020 var det första Äret för grÀsmarks- och lövskogsinventeringarna. Redan dÄ fanns allt pÄ plats men mÄnga delar behöver utvecklas vidare för att ytterligare effektivisera dem
Landscape Epidemiology of Tularemia Outbreaks in Sweden
Transmission sites of specific Francisella tularensis genotypes were highly localized during natural outbreaks of human tularemia
SeurantakĂ€sikirja Suomen merenhoitosuunnitelman seurantaohjelmaan vuosille 2020â2026
TĂ€mĂ€ merenhoidon seurantakĂ€sikirja kĂ€sittÀÀ merenhoitosuunnitelman seurantaohjelman kuvauksen kokonaisuudessaan. Se pĂ€ivittÀÀ vuoden 2014â2020 seurantaohjelman ja sitĂ€ sovelletaan vuoden 2020 heinĂ€kuusta vuoden 2026 heinĂ€kuuhun. Seurantaohjelma on osa merenhoidon suunnittelua, jota tehdÀÀn vesienhoidon ja merenhoidon jĂ€rjestĂ€misestĂ€ annetun lain (272/2011) ja merenhoidon jĂ€rjestĂ€misestĂ€ annetun valtioneuvoston asetuksen (980/2011) toteuttamiseksi. TĂ€mĂ€ laki ja asetus on annettu meristrategiadirektiivin (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY yhteisön meriympĂ€ristöpolitiikan puitteista) kansallista toimeenpanoa varten. Suomessa meristrategiadirektiivin mukaista meristrategiaa kutsutaan merenhoitosuunnitelmaksi.
Suomen seurantaohjelma koostuu 13:sta ohjelmasta, joiden alla on yhteensÀ 44 alaohjelmaa. TÀhÀn pÀivitettyyn seurantaohjelmaan lisÀttiin kuusi uutta alaohjelmaa ja useita alaohjelmia muokattiin joko muuttuneiden vaatimusten, kehittyneempien menetelmien tai muuttuneen toimintaympÀristön takia. Merenhoidon uusia vaatimuksia ovat meristrategiadirektiivin liitteen 3 pÀivitys (EU/2017/845), Euroopan komission pÀÀtös EU/2017/848 merivesien hyvÀn ekologisen tilan vertailuperusteista ja menetelmÀstandardeista sekÀ seurantaa ja arviointia varten tarkoitetut tÀsmennykset standardoiduista menetelmistÀ. SeurantakÀsikirja koostuu kolmesta osasta: seurantaohjelman tausta, varsinainen seurantaohjelma, ja kolmas osa, joka kÀsittelee seurannan kehitystarpeita, kustannuksia ja riittÀvyyttÀ. Seurantaohjelma kattaa ekosysteemilÀhestymistavan mukaisesti erilaisia muuttujia, jotka kuvaavat toisaalta veden ominaisuuksia ja laatua ja toisaalta ekosysteemin osia ja niiden tilaa sekÀ niihin kohdistuvia ihmisestÀ johtuvia paineita.
Seurannan alaohjelmissa on kuvattu mitattavat meriympÀristön ominaisuudet tai paineet, niiden seurantatiheys, indikaattorit, joihin seurantatietoa kÀytetÀÀn, seurannalla kootun tiedon hallinta ja yhteydet meristrategiadirektiivin hyvÀn tilan laadullisiin kuvaajiin ja kriteereihin
Extra! Extra! En studie i urval och nyhetsvÀrdering av push-notiser
This case study aims to find out whether the promotion of Swedish news through push technology, and the selection process behind it, obeys the traditional criteria of news values.
A months-worth of push notifications, sent out by the mobile phone applications of newspapers Dagens Nyheter and Expressen, were analysed through the application of a number of taxonomies meant to determine their newsworthiness.
These taxonomies were, however, based on 20th century media, and do not necessarily adapt well to analysis of digital news publication forms. The purpose of this study is therefore to find out which criteria are still relevant to the news selection behind a digital
format such as push notifications; and which have become obsolete.
The basis of this study is the criteria of news values originally designed by Galtung and Ruge in 1965 and revised by Harcup and OâNeill in 2001; as well as the model of assessing front page news proposed by Hvitfelt. The content analysis was conducted in a manner as similar to that of Harcup and OâNeillâs own study as possible, so as to constitute a re-revisal â
revamped for the digital age.
Our results show that the criterion of âfrequencyâ â that is the conformance between the time-span of an event and the publication frequency of a medium â has acquired an ambiguous importance. Urgency and freshness of an event have become the most important
factors of newsworthiness; still the term âfrequencyâ seems antiquated when there is in digital media no such a thing as a conventional deadline.
We conclude by suggesting a further revisal of the Galtung-Ruge-Harcup-OâNeill-criteria, better suited to formats such as push notifications
Enhetstestning: Kostnad mot kvalitet
Unit testing is a type of testing technique which is becoming quite fashionable to the developers and companies that are in the business of creating and managing software. Alas there are seldom any concrete data to support the positive claims of the authors in unit testing methodology books. These claims are instead based on empirical studies and the experience of the authors. The problem that arises from this situation is that it becomes problematic for managers and also the developers themselves to convince both customers and their own management to use this type of testing as there is no exact return of investment model. This essay examines this problem from two points, the first point is from the literature itself and interviews conducted with a number of developers at a software company located in Umea, Sweden. The second point is to compare the experiences from the developers to actual studies conducted about unit testing. The purpose of this comparison is to try and evaluate if unit testing is a cost effective activity. The results of the study are not conclusive as there are no or too few studies that evaluate unit testing from a total cost perspective. Instead the compared studies are mostly concerned with the fewer errors and error prevention that unit testing brings to the software project. The aspect of software quality and the increased manageability that comes with unit testing seems to have a lower priority in this research field. Itâs the researcherâs opinion that a broader view of unit testing can create the solid arguments that the managers and developers need. Although the results are inconclusive certain positive tendencies can be observed, more studies with this broader perspective are required in order to evaluate unit testing from a total cost perspective, not only from an error prevention perspective
Enhetstestning: Kostnad mot kvalitet
Unit testing is a type of testing technique which is becoming quite fashionable to the developers and companies that are in the business of creating and managing software. Alas there are seldom any concrete data to support the positive claims of the authors in unit testing methodology books. These claims are instead based on empirical studies and the experience of the authors. The problem that arises from this situation is that it becomes problematic for managers and also the developers themselves to convince both customers and their own management to use this type of testing as there is no exact return of investment model. This essay examines this problem from two points, the first point is from the literature itself and interviews conducted with a number of developers at a software company located in Umea, Sweden. The second point is to compare the experiences from the developers to actual studies conducted about unit testing. The purpose of this comparison is to try and evaluate if unit testing is a cost effective activity. The results of the study are not conclusive as there are no or too few studies that evaluate unit testing from a total cost perspective. Instead the compared studies are mostly concerned with the fewer errors and error prevention that unit testing brings to the software project. The aspect of software quality and the increased manageability that comes with unit testing seems to have a lower priority in this research field. Itâs the researcherâs opinion that a broader view of unit testing can create the solid arguments that the managers and developers need. Although the results are inconclusive certain positive tendencies can be observed, more studies with this broader perspective are required in order to evaluate unit testing from a total cost perspective, not only from an error prevention perspective
- âŠ