18 research outputs found
Digitaaliset kuilut ja digivälineiden erilaiset käyttäjät Suomen työelämässä
Digitalisaatio lisää tuottavuutta ja taloudellista hyvinvointia, mutta synnyttää myös ristiriitoja ja eriarvoisuutta niin työelämässä kuin yhteiskunnassa laajemmin. Eriarvoisuuden taustalla ovat digitaaliset kuilut. Niillä tarkoitetaan eroja ihmisten mahdollisuuksissa, kyvyissä ja motivaatiossa käyttää ja hyödyntää digitaalisia sovellutuksia, välineitä ja palveluja. Raportti analysoi Tilastokeskuksen vuoden 2018 työolotutkimuksen aineiston pohjalta Suomen palkansaajien keskuudessa vallitsevia digitaalisia kuiluja, jotka koskevat digivälineiden käyttöä, käyttötapoja ja käytöstä koituvia hyötyjä työssä. Analyysin tarjoama tilastollisesti kattava kuva digitaalisista kuiluista tarjoaa lähtökohdan monille yksityiskohtaisemmille jatkotutkimuksille ja erilaisille käytännön kehittämistoimenpiteille. Raportti on valmistunut osana Työsuojelurahaston ja Työterveyslaitoksen rahoittamaa vuosina 2020-21 toteutettavaa tutkimusprojektia ”Digitalisaatio kaikkien kaveriksi”
A Temporary Liminal Space Counteracting the Permanent ‘in between’ in Working Life
Ambiguous liminality used to exist ‘in between’, in a transition to a new social-structural order, but recently, it has gained a more permanent and normalized presence in working life, where existing boundaries are becoming blurred. However, liminality as a continuous state can be individually demanding. This paper elaborates upon a theoretical understanding of permanent and temporary liminality in working life and examines possible measures to tame excessive liminality. To illustrate the theoretical development, forms of permanent and temporary liminality in the lives of three professionals are analyzed. We found that dealing with multiple and complex work roles independently could be conducive to fracturing work routines, which we identify as habitualized, permanent liminality. Withdrawal to an alternative work environment – a rural Finnish archipelago – formed a liminal space in its original sense, a creative and reflective phase that illuminated work-related challenges. It is suggested that such spaces are designed to achieve simplicity
Sosiaali- ja terveydenhuollon esimiesten kokemuksia tietotekniikan hyödyllisyydestä työssään
Tutkimuksessa selvitettiin esimiestyöhön liittyvää tietotekniikan käyttöä sekä esimiesten käsityksiä tietotekniikan hyödyistä, haitoista ja kuormittavuudesta johtamis- ja esimiestyössä. Lisäksi tutkittiin esimiesten tietoteknistymiseen liittyviä muutoskokemuksia. Esimiehet saivat hankkeen aikana tukea tietojärjestelmämuutosten haltuunotossa tutkimustiedon reflektoinnilla haastatteluissa ja kehittämistyöpajoissa
Jousto-opas : Sujuvuutta työhön yksilöllisillä ja yhteisöllisillä ratkaisuilla
Jousto-opas esittelee tavat, joilla työelämän joustoja voidaan hyödyntää. Oppaassa esitellään osa-aikatyö, osa-aikaeläke, liukuva työaika ja erilaiset vapaat säästövapaasta osasairausvapaaseen. Liikkuva, hajautettu ja etänä tehtävä
työ vaativat myös uudenlaista johtamista. Opas antaa runsaasti tietoa ja kertoo esimerkkien avulla, miten joustoja voi soveltaa sekä työntekijän että työyhteisön
eduksi
Digitalisoituvat työprosessit : kohti uutta toimintamallia ja osaamista
Työssä käytettävät tietojärjestelmät ovat yhä useammin laajoja integroituneita osajärjestelmien kokonaisuuksia. Nämä integroituneet tietojärjestelmät, kuten toiminnanohjausjärjestelmät, ovat reaaliaikaisen tietoon perustuvan verkottuneen työskentelyn ydin. Niitä käyttävät ja niissä olevaa tietoa hyödyntävät useat toimijat ja laajat verkostot sekä organisaatiossa että sen ulkopuolella. Uusien integroituneiden tietojärjestelmien käyttöönotto vaatii laajaa osaamisen kehittämistä niin yksilön, organisaation kuin verkostonkin näkökulmasta. Tällaisten järjestelmien käyttöönotossa uudistuvat järjestelmien ohella myös toimintatavat ja -mallit. Työnjako, työtehtävät ja työprosessit voivat muuttua radikaalistikin ja vaatia merkittävää uudelleen orientoitumista yksilön omien sekä organisaation tehtävien ja tavoitteiden toteuttamiseksi. Kun työskennellään tietojärjestelmien tukemissa verkostoissa, järjestelmäuudistuksissa käytön ja toimintatapojen osaamisen kehittämisen haasteet kasvavat.
Tässä tutkimushankkeessa tarkastelimme tietojärjestelmän käyttöönottoa työssä oppimisen prosessina, jossa uuden järjestelmän oppimisen ohella opetellaan uudet toimintatavat ja -mallit. Raportissa kuvaamme tietojärjestelmämuutoksen vaikutuksia työhön, työprosesseihin ja tehtäviin sekä muutoksessa esille nousevia osaamisen kehittämisen haasteita. Esittelemme mallin osaamisen kehittämiseen integroivan tietojärjestelmän käyttöönoton eri vaiheissa. Mallissa eritellään järjestelmän käytön osaamisvaatimukset sekä osaamisen kehittämisen painopisteet käyttöönotossa. Malli auttaa jäsentämään järjestelmän ja sillä tehtävän työn jatkuvaa rinnakkaista kehittämistä ja uuden oppimista
Työperäisten sairauksien rekisteriin kirjatut uudet tapaukset.
Työterveyslaitoksen Työperäisten sairauksien rekisteriin (TPSR) kirjattiin vuodelta 2013 yhteensä 4 602 ammattitautia tai ammattitautiepäilyä eli 18,7 tapausta 10 000 työllistä työntekijää kohden. Vahvistettuja ammattitauteja oli 1 811 eli 7,4 10 000 työllistä työntekijää kohden. Viime vuosien lukumäärien lasku näyttää nyt pysähtyneen. Naisten tapausten osuus oli 37 % eli sama kuin vuonna 2012 (37 %)
Kuntamuutoksen tekijät : Espoon vanhusten palvelujen kotihoidon esimiesten muutostuki -kehittämishankkeen loppuraportti
Vanhusten palveluihin kohdistuu nyt ja tulevaisuudessa isoja haasteita, kun väestö ikääntyy ja kotihoidon tarve kasvaa. Miten tehdä palveluja tehokkaammin ja hyödyntää uutta teknologiaa palvelutapahtumien raportoinnissa? Miten esimiehet voivat tukea työntekijöitä arjen haasteissa? Miten kotihoito luo uudenlaista kumppanuutta asiakkaiden ja heidän omaistensa kanssa? Näitä muutoshaasteita tutkittiin yhdessä Espoon kotihoidon esimiesten ja työntekijöiden kanssa.1
Työ ja terveys Suomessa 2012
Työ ja terveys Suomessa 2012 on Työterveyslaitoksen asiantuntijoiden
laatima katsaus työolo- ja työhyvinvointitilanteesta Suomessa. Edelliset
vastaavat kirjat ilmestyivät vuosina 1997, 2000, 2003, 2006 ja 2009