92 research outputs found
Till Syrien och tillbaka : en kvalitativ studie om unga vuxnas resor till Syrien, deras livssituationer, behov och möten med myndigheter efter hemkomsten
Syftet med min avhandling Àr att utifrÄn teoribildningen om sociala representationer söka förstÄelse för hurudana sjÀlvrepresentationer unga muslimer som rest till Syrien under konflikten och ÄtervÀnt har av sig sjÀlva samt hur de upplever att de positioneras av omvÀrlden. Jag Àr Àven intresserad av hurdana behov de anser sig sjÀlva ha efter hemkomsten. Vidare granskar jag hur aktörer inom Finlands Exit-verksamhet ser pÄ de unga vuxna samt hurudana behov de professionella uppfattar att dessa unga har. Avhandlingen avser redogöra för eventuella skillnader och likheter mellan de ovannÀmnda gruppernas uppfattningar samt diskutera möjliga konsekvenser av dessa i kontexten politiska ÄtgÀrder mot radikalisering och terrorism. I dagens lÀge Àr forskningsfÀltet gÀllande SyrienresenÀrer bristfÀlligt, trots stÀndigt pÄgÄende diskussioner gÀllande myndighetsÄtgÀrder och stödtjÀnster för ÄtervÀndande SyrienresenÀrer. DÀrmed Àr syftet att bidra med kunskap inom socialt arbete gÀllande ÄtervÀndande SyrienresenÀrers livssituationer och behov av stöd. Som datainsamlingsmetod valde jag kvalitativ intervju. Fyra intervjuer gjordes med professionella involverade i Finlands Exit-verksamhet. DÀrtill intervjuade jag tre unga vuxna som ÄtervÀnt frÄn Syrien till Finland och en ung vuxen som fortfarande befann sig i Syrien. Av de fyra professionella som jag intervjuat till min studie arbetar tre personer inom den tredje sektorn och en för finska myndigheter. De unga vuxna jag intervjuat har alla finlÀndskt medborgarskap, gruppen bestÄr av bÄde mÀn och kvinnor och samtliga Àr muslimer, en del berÀttar att de börjat praktisera religionen först i tonÄren eller vuxen Älder. Alla de unga vuxna jag intervjuat har tillbringat kortare eller lÀngre tider i Syrien.
Studien visar att de personer som intervjuats rest med intentioner att hjÀlpa de lidande i Syrien genom humanitÀr hjÀlpverksamhet. En del av de unga vuxna var beredda att delta i militÀr krigsföring mot Bashar al-Assads regeringsstyrkor inför resan till Syrien, men deltog aldrig i strider pÄ plats. De huvudsakliga motiven bakom samtliga informanters resor till Syrien verkar ha varit ett starkt medkÀnnande med lidande muslimer samt upplevelser av ett hÄrt samhÀllsklimat, kÀnsla av utanförskap och islamofobi i hemlandet Finland.
De centrala teman som framtrĂ€dde i de unga vuxnas berĂ€ttelser om tiden efter hemkomsten var upplevelser av behov, möten med myndigheter, vikten av kulturell och religiös förstĂ„else, vikten av rĂ€tt terminologi, upplevelser av skam samt konstruktionen av en positiv sjĂ€lv-identitet. Sammanfattningsvis visar resultatet i studien att den mediala och samhĂ€lleliga representation av SyrienresenĂ€rer upplevs som ensidig, stigmatiserande, felaktigt vinklad och en stereotyperad syn pĂ„ SyrienresenĂ€rer som kriminella, potentiella terrorister och dehumaniserade individer. SyrienresenĂ€rer kategoriseras som âden Andraâ, en representation som bĂ„de de unga och de professionella tar tydligt avstĂ„nd frĂ„n. De unga vuxna positionerar sig genom sina tal som vanliga unga vuxna i förhĂ„llande till representationen om unga SyrienresenĂ€rer som hot mot samhĂ€llets sĂ€kerhet och som riskindivider. De positionerar sig som individer med mĂ„ngfacetterade motiv bakom sina resor, i motsats till den upplevda ensidiga och misstolkade framstĂ€llningen av dem som ett kollektiv av radikala och kriminella individer.
PÄ basen av de unga vuxnas berÀttelser kan man dra slutsatsen att alla ÄtervÀndande SyrienresenÀrer inte behöver stödÄtgÀrder efter hemkomsten. Dock kan man konstatera att en del av de ÄtervÀndande kan befinna sig i en extra sÄrbar situation vid hemkomsten. De största behoven bland ÄtervÀndande ungdomar efter hemkomsten framtrÀder dock som behov av ett gott och neutralt bemötande frÄn myndigheter, oavsett personens bakgrund och eventuella brottsutredningar. Behovet av praktisk hjÀlp och handledning framtrÀder Àven som en vital del för en del av de ÄtervÀndande. En del av de professionella motiverar stödÄtgÀrderna för unga efter hemkomsten med en minimering av sÀkerhetsrisk, en representation om unga ÄtervÀndande förankrade i en riskdiskurs, vilket de unga i sin tur tydligt tar avstÄnd frÄn i sina uttalanden
TÀnja pÄ reglerna i LAS - PÄ vilka sÀtt kan en arbetsgivare utnyttja sin arbetsledningsrÀtt för att kunna vÀlja vem som ska sÀgas upp?
Lagen (1982:80) om anstÀllningsskydd, LAS, tillkom bland annat i syfte att skydda arbetstagaren mot uppsÀgning. Vid första anblick förefaller lagen vara svÄr för arbetsgivaren att kringgÄ. Verkligheten Àr dock en annan, eftersom det finns ett antal kryphÄl i LAS som arbetsgivaren bland annat med hjÀlp av sin arbetsledningsrÀtt kan utnyttja för att kunna vÀlja vem som ska sÀgas upp. DÄ uppsÀgningar som hÀnför sig till arbetsbrist Àr nÄgot som vanligtvis godtas av Arbetsdomstolen gÄr domstolen inte djupare in pÄ arbetsgivarens motiv eller val av var denne vill placera arbetsbristen. DÀrmed Àr omorganisation och driftsinskrÀnkning effektiva tillvÀgagÄngssÀtt för att arbetsgivaren ska kunna sÀga upp utvalda arbetstagare, Àven om uppsÀgningarna i verkligheten grundas pÄ anledningar som kan hÀnföras till arbetstagaren personligen. Med omorganisation som utgÄngspunkt kan arbetsgivaren genomföra omplaceringar och Àndra kompetenskraven för olika befattningar. Omplaceringar kan ske till lediga befattningar i hela verksamheten för att fÄ rÀtt man pÄ rÀtt plats, men Àven inom turordningskretsar dÀr arbetsgivaren sjÀlv har möjlighet vÀlja vilken krets som ska drabbas av arbetsbristen. Oattraktiva omplaceringserbjudanden som arbetstagaren tackar nej till, och nyanstÀllning innan till exempel en driftsinkrÀkning, medför att omplaceringsskyldigheten Àr uppfylld och att arbetstagare kan sÀgas upp. Arbetsgivaren kan Àven utnyttja reglerna om företrÀdesrÀtt till ÄteranstÀllning, bland annat i syfte att en mindre önskvÀrd arbetstagares företrÀdesrÀtt ska hinna passera och dÀrmed gÄ förlorad. För att sÀga upp en arbetstagare kan arbetsgivaren ocksÄ anvÀnda sig av provocerad uppsÀgning, ett förfarande som Àr svÄrt för den uppsagda att bevisa. Vidare kan arbetsgivaren utnyttja vilka faktorer som styr turordningen i avtalsturlistan, nÄgot som Àr mycket svÄrt för arbetstagaren att ogiltigförklara
Using story-based methodologies to explore physics identities:How do moments add up to a life in physics?
[This paper is part of the Focused Collection on Qualitative Methods in PER: A Critical Examination.] This article details methodologies employed to enable sharing and coconstructing the stories of three womenâs lives in physics. The first case explores the usefulness of timeline interviewing, where participants narrate episodes that are coconstructed with the researcher as meaningful over time. We illustrate this method in the case of a mature student in Sweden from a working-class background who shared moments that added up to a life outside of physics and then a sharp turn into physics later in life. The second case explores life-history interviewing using a narrative-inquiry approach and deep relationship building which enabled the coconstruction of stories of experiences over time. These moments are coconstructed with the researcher and analyzed using an intersectionality lens to yield a story depicting the transnational experiences of a woman of color moving across various European contexts into the North American physics context. The final case is of a first-generation Canadian woman of color who shared her navigations of in and out of school physics via a method known as the âRivers of Life.â Using this method, the participant narrates their experiences with physics as a river, using metaphorical tools like rafts, rocks, rapids, tributaries to discuss various moments described as twists and turns over time that together amount to a life in physics. We discuss the value of different approaches to coconstructing narratives with participants and, in particular, the need for this kind of research in physics contexts
Nanoscopic and Photonic Ultrastructural Characterization of Two Distinct Insulin Amyloid States
Two different conformational isoforms or amyloid strains of insulin with different cytotoxic capacity have been described previously. Herein these filamentous and fibrillar amyloid states of insulin were investigated using biophysical and spectroscopic techniques in combination with luminescent conjugated oligothiophenes (LCO). This new class of fluorescent probes has a well defined molecular structure with a distinct number of thiophene units that can adopt different dihedral angles depending on its binding site to an amyloid structure. Based on data from surface charge, hydrophobicity, fluorescence spectroscopy and imaging, along with atomic force microscopy (AFM), we deduce the ultrastructure and fluorescent properties of LCO stained insulin fibrils and filaments. Combined total internal reflection fluorescence microscopy (TIRFM) and AFM revealed rigid linear fibrous assemblies of fibrils whereas filaments showed a short curvilinear morphology which assemble into cloudy deposits. All studied LCOs bound to the filaments afforded more blue-shifted excitation and emission spectra in contrast to those corresponding to the fibril indicating a different LCO binding site, which was also supported by less efficient hydrophobic probe binding. Taken together, the multi-tool approach used here indicates the power of ultrastructure identification applying AFM together with LCO fluorescence interrogation, including TIRFM, to resolve structural differences between amyloid states
Amyloid polymorphisms constitute distinct clouds of conformational variants in different etiological subtypes of Alzheimer's disease
The molecular architecture of amyloids formed in vivo can be interrogated using luminescent conjugated oligothiophenes (LCOs), a unique class of amyloid dyes. When bound to amyloid, LCOs yield fluorescence emission spectra that reflect the 3D structure of the protein aggregates. Given that synthetic amyloid-ÎČ peptide (AÎČ) has been shown to adopt distinct structural conformations with different biological activities, we asked whether AÎČ can assume structurally and functionally distinct conformations within the brain. To this end, we analyzed the LCO-stained cores of ÎČ-amyloid plaques in postmortem tissue sections from frontal, temporal, and occipital neocortices in 40 cases of familial Alzheimer's disease (AD) or sporadic (idiopathic) AD (sAD). The spectral attributes of LCO-bound plaques varied markedly in the brain, but the mean spectral properties of the amyloid cores were generally similar in all three cortical regions of individual patients. Remarkably, the LCO amyloid spectra differed significantly among some of the familial and sAD subtypes, and between typical patients with sAD and those with posterior cortical atrophy AD. Neither the amount of AÎČ nor its protease resistance correlated with LCO spectral properties. LCO spectral amyloid phenotypes could be partially conveyed to AÎČ plaques induced by experimental transmission in a mouse model. These findings indicate that polymorphic AÎČ-amyloid deposits within the brain cluster as clouds of conformational variants in different AD cases. Heterogeneity in the molecular architecture of pathogenic AÎČ among individuals and in etiologically distinct subtypes of AD justifies further studies to assess putative links between AÎČ conformation and clinical phenotype
Atypical Development of Attentional Control Associates with Later Adaptive Functioning, Autism and ADHD Traits
Funder: H2020 European Research Council; doi: http://dx.doi.org/10.13039/100010663Funder: Research Foundation FlandersFunder: Universiteit Gent; doi: http://dx.doi.org/10.13039/501100004385Funder: Marguerite-Marie DelacroixFunder: Autistica; doi: http://dx.doi.org/10.13039/100011706Funder: Riksbankens Jubileumsfond; doi: http://dx.doi.org/10.13039/501100004472; Grant(s): NHS14-1802:1Funder: K.F. Hein FondsFunder: Scott Family Junior Research FellowshipAbstract: Autism is frequently associated with difficulties with top-down attentional control, which impact on individualsâ mental health and quality of life. The developmental processes involved in these attentional difficulties are not well understood. Using a data-driven approach, 2 samples (N = 294 and 412) of infants at elevated and typical likelihood of autism were grouped according to profiles of parent report of attention at 10, 15 and 25 months. In contrast to the normative profile of increases in attentional control scores between infancy and toddlerhood, a minority (7â9%) showed plateauing attentional control scores between 10 and 25 months. Consistent with pre-registered hypotheses, plateaued growth of attentional control was associated with elevated autism and ADHD traits, and lower adaptive functioning at age 3 years
âHen Ă€r ute, det Ă€r bra. Eller ja, kanske lite bra?â : En fallstudie om barns agerande gentemot de sociala lekreglerna.
Syftet med denna studie Àr att undersöka hur barn agerar i leken, med fokus pÄ de sociala lekreglerna samförstÄnd, ömsesidighet och turtagande. Jag vill i denna studie se i vilken grad de sociala lekreglerna synliggörs i en förskolegrupp, samt hur det kan pÄverka den aktuella leken. För att undersöka detta anvÀndes tre frÄgestÀllningar: Vilka beteenden syns i leken? Hur följer de olika beteenden pÄ varandra? Hur Àr olika beteenden kopplade till olika barn? Detta Àr en fallstudie som fokuserar pÄ en barngrupp inom en förskola. Strukturerade observationer med hjÀlp av ett observationsschema Àr gjorda under barnens fria fantasilek. Totalt observerades 13 barn i fem-ÄrsÄldern under fem olika lekar. Teoretiska utgÄngspunkter Àr i Batesons och Knutsdotter Olofssons kommunikationsteoretiska forskning, som ser leken som ett förhÄllningssÀtt baserad pÄ leksignaler och metakommunikation.  Resultaten visar sekvenser dÀr barn agerar utefter de sociala lekreglerna, samt sekvenser nÀr barnen visar mindre förstÄelse för hur de ska agera. Ofta skedde sekvenser av bÄda förhÄllningssÀtten inom samma lek. DÀr brott mot lekreglerna gick att utlÀsa, fanns det ofta konflikter och avbrytanden av leken tÀtt intill. Brott mot en lekregel, ledde Àven oftast till brott mot de andra lekreglerna. Resultatet visade att konflikter, beteenden dÀr barnen dominerade regelbestÀmmandet och samarbeten hade hög frekvens inom de observerade lekarna. Medan beteenden dÀr barnen utvecklade regler under diskussion, nekade regler och lÀmnade leken hade lÀgst antal registreringar. Barnen visade mer förstÄelse för lekreglerna nÀr det var mindre deltagande i leken, samt hamnade ofta i konflikter nÀr andra barn sökte tilltrÀde till leken. Resultaten visade Àven att barn har en tendens att inta olika roller nÀr det kommer till regelbestÀmmandet i leken, dÀr vissa barn i högre frekvens var dominerande och vissa valde att vara passiva. Dessa roller kunde Àven synliggöras vid flera av lekarna. Vid oförstÄelse för varandras perspektiv, kunde maktkamper bryta ut som riskerade att förstöra den aktuella leken. Kommunikationen var avgörande för lekens utveckling, och en aktiv dialog behövdes mellan de deltagande för att leken skulle fortlöpa.
âHen Ă€r ute, det Ă€r bra. Eller ja, kanske lite bra?â : En fallstudie om barns agerande gentemot de sociala lekreglerna.
Syftet med denna studie Àr att undersöka hur barn agerar i leken, med fokus pÄ de sociala lekreglerna samförstÄnd, ömsesidighet och turtagande. Jag vill i denna studie se i vilken grad de sociala lekreglerna synliggörs i en förskolegrupp, samt hur det kan pÄverka den aktuella leken. För att undersöka detta anvÀndes tre frÄgestÀllningar: Vilka beteenden syns i leken? Hur följer de olika beteenden pÄ varandra? Hur Àr olika beteenden kopplade till olika barn? Detta Àr en fallstudie som fokuserar pÄ en barngrupp inom en förskola. Strukturerade observationer med hjÀlp av ett observationsschema Àr gjorda under barnens fria fantasilek. Totalt observerades 13 barn i fem-ÄrsÄldern under fem olika lekar. Teoretiska utgÄngspunkter Àr i Batesons och Knutsdotter Olofssons kommunikationsteoretiska forskning, som ser leken som ett förhÄllningssÀtt baserad pÄ leksignaler och metakommunikation.  Resultaten visar sekvenser dÀr barn agerar utefter de sociala lekreglerna, samt sekvenser nÀr barnen visar mindre förstÄelse för hur de ska agera. Ofta skedde sekvenser av bÄda förhÄllningssÀtten inom samma lek. DÀr brott mot lekreglerna gick att utlÀsa, fanns det ofta konflikter och avbrytanden av leken tÀtt intill. Brott mot en lekregel, ledde Àven oftast till brott mot de andra lekreglerna. Resultatet visade att konflikter, beteenden dÀr barnen dominerade regelbestÀmmandet och samarbeten hade hög frekvens inom de observerade lekarna. Medan beteenden dÀr barnen utvecklade regler under diskussion, nekade regler och lÀmnade leken hade lÀgst antal registreringar. Barnen visade mer förstÄelse för lekreglerna nÀr det var mindre deltagande i leken, samt hamnade ofta i konflikter nÀr andra barn sökte tilltrÀde till leken. Resultaten visade Àven att barn har en tendens att inta olika roller nÀr det kommer till regelbestÀmmandet i leken, dÀr vissa barn i högre frekvens var dominerande och vissa valde att vara passiva. Dessa roller kunde Àven synliggöras vid flera av lekarna. Vid oförstÄelse för varandras perspektiv, kunde maktkamper bryta ut som riskerade att förstöra den aktuella leken. Kommunikationen var avgörande för lekens utveckling, och en aktiv dialog behövdes mellan de deltagande för att leken skulle fortlöpa.
Visualisera meningsfull avfallsÄterkoppling till större livsmedelsbutiker för att frÀmja hÄllbar utveckling
The role of the food retailer within sustainable consumption and production has been described as essential in the food production chain, with the possibility of affecting both producers and consumers to make greener choices. Logistic operations happening in the store are also important to ensure sustainable development, such as recycling. In the Swedish food retailer chain Coop, statistics on waste management in stores have been established recently, but are not communicated back to the stores. HCI have been used previously to provide environmental feedback, for example through persuasive technologies. This thesis set out to investigate how waste data can be presented to store managers and employees in a meaningful way, how this can contribute to sustainable development and provide motivation to improve the source sorting practice. Nine contextual interviews were conducted with a central facilities manager, store managers, employees and a representative from the waste collection company. Two mockups of web visualizations and two scenarios of interactive installations were designed and evaluated in two stores. Interviews highlighted the (lack of) knowledge, the economic compared to the environmental incentive for recycling and current feedback and comparisons. The design mockups were appreciated for the economic information and information provided, but scenarios being too interactive were discarded as too verbose. Resulting concepts are discussed in relation to interviews and evaluation feedback while emphasizing a holistic perspective on the practice of recycling. Using economic incentives through feedback to motivate sustainable development can facilitate recycling in stores for store managers, while other incentives may be used for employees. The potential use of environmental incentives should be further investigated. Mockups need further iterative development and more knowledge should be gathered on regular employees in future work.Inom omrĂ„det HĂ„llbar konsumtion och produktion har livsmedelsbutikens roll beskrivits som kritisk i matproduktionskedjan, dĂ„ möjligheten finns att bĂ„de pĂ„verka producenter och konsumenter att göra miljövĂ€nligare val. Logistiska processer i butiken Ă€r ocksĂ„ viktiga för att sĂ€kerstĂ€lla hĂ„llbar utveckling, exempelvis i form av Ă„tervinning. I den svenska livsmedelskedjan Coop har ett avtal som genererar avfallsstatistik nyligen implementerats, dĂ€r statistiken Ă€nnu inte presenteras tillbaks till butikerna. MDI har tidigare anvĂ€nts för att presentera Ă„terkoppling i form av hĂ„llbarhet, exempelvis genom sĂ„ kallade âpersuasive technologiesâ. Denna uppsats syftar till att utforska hur avfallsdata kan presenteras till butikschefer och anstĂ€llda pĂ„ ett meningsfullt sĂ€tt, hur detta kan bidra till hĂ„llbar utveckling samt motivera till att förbĂ€ttra avfallssorteringspraktiken. Nio kontextuella intervjuer genomfördes med en fastighetschef, butikschefer, anstĂ€llda samt en representant frĂ„n avfallshanteringsföretaget. TvĂ„ mockups av webbvisualiseringar och tvĂ„ scenarios för interaktiva prototyper designades och utvĂ€rderades i tvĂ„ butiker. Intervjuerna belyste teman som (bristen pĂ„) kunskap, ekonomi- jĂ€mfört med miljöincitament att kĂ€llsortera samt nuvarande Ă„terkoppling och jĂ€mförelser. Designmockupsen uppskattades för sin ekonomiska information och övriga data, dock beskrevs ett interaktivt scenario som orealistiskt pĂ„ grund av sin komplexitet. De resulterande skisserna och mockupsen diskuteras i relation till intervjuer och Ă„terkoppling frĂ„n utvĂ€rderingen samtidigt som vikten av ett holistiskt perspektiv pĂ„ Ă„tervinningspraktiken understryks. Att anvĂ€nda ekonomiska incitament genom Ă„terkoppling för att motivera hĂ„llbar utveckling kan underlĂ€tta Ă„tervinning i butiker för butikschefer, medan andra incitament kan behövas för anstĂ€llda. Den möjliga anvĂ€ndningen av miljöincitament bör vidare utforskas. Mockupsen behöver vidare iterativ utveckling och mer kunskap eftersöks kring anstĂ€lldas relation till kĂ€llsortering i framtida studier.
- âŠ