76 research outputs found
En kvalitativ studie av seks læreres oppfatning om inkludering om elever med spesielle behov i deres klasseromspraksis og hva som kan fremme eller hemme implementering av slik praksis
Family mealtimes and eating psychopathology: The role of anxiety and depression among adolescent girls and boys
Body dissatisfaction and disordered eating among Portuguese and Spanish adolescents: The role of individual characteristics and internalisation of sociocultural ideals
The aim of this study was to explore the differences in patterns of risk factors for body
dissatisfaction and disordered eating attitudes in both female and male adolescents from
Portugal and Spain. The sample included 455 adolescents aged 12-16 years (M = 13.28,
SD = 0.65) from two urban areas of each country. Body mass index, self-reported selfesteem, perfectionism, internalisation of sociocultural ideals, body dissatisfaction and
disordered eating attitudes were assessed. Path analyses provided partial support for a
cross-cultural model of body dissatisfaction and disordered eating in Western countries
due to the presence of certain differences in the patterns of relationships across sex and
country. The findings suggest the importance not only of identifying cultural specificities,
even in “neighbouring” countries, but also of developing a global and comprehensive
preventive approach that focuses on the influence of the ideal of beauty transmitted by
Western societies
Motor ability and self-esteem: The mediating role of physical self-concept and perceived social acceptance
En realisering av verket Science Fictions av Bjørn Fongaard, 1. sats
Denne oppgaven handler om hvordan man i 2011 kan ta et uspilt grafisk partitur fra 1964 og fremføre det på en scene. Ikke som et avspillingsverk, slik vanlig praksis var (og fortsatt er) med lydbåndsmusikken på 50- og 60-tallet, men som et stykke som blir gjort levende av en utøver. Et slikt arbeidet inbefatter en rekke problemstillinger og spørsmål som må besvares, og det er helt sikkert mange ulike måter å løse hver enkelt problemstilling på. Alle avgjørelser underveis i prosessen legger premisser for retningen ved påfølgende korsvei, og slik stakes kursen ut, fra idé til resultat.
Dette arbeidet har hatt to hovedmål:
Det første er å gi lyd til et hittil uhørt partitur.
Det andre, og minst like spennende formålet, er å arbeide med løsninger for å gjøre partituret utøvbart. Det vil si, partituret er det samme, men konteksten rundt forandres for å kunne iscenesette partiturets direktiver. Fokuset på utøverelementet har stått som den tydeligste rettesnoren i alle avgjørelser og slik lagt sterke føringer for hele arbeidet.
Etter å ha finlest partituret og forsket litt i konteksten bak og rundt verket ble disse tre hovedavgjørelsene tatt. Jeg lister de opp allerede i innledningen, for det er på disse tre punktene oppgaven er tuftet:
1. Partituret fra 1964 er den eneste spesifikke informasjonen tilgjengelig om dette verket. Derfor lar jeg partituret være spørsmålstilleren, rettesnoren og fasiten i prosjektet. Alt arbeid som gjøres og lyd som genereres vil springe ut fra partiturets tekstlige og grafiske angivelser.
2. Jeg vil lage et digitalt instrument som er designet til i sanntid å kunne utføre og lage alle lyder og klangfarger som partituret beskriver.
3. Instrumentets taktile overflate skal være så rent som mulig. Med det mener jeg at jeg ønsker å ikke koble til unødvendige kontrollere til datamaskinen, men heller bruke de muligheter som ligger i datamaskinen fysiske gestalt: For å utøve musikken skal jeg bruke en laptop og et digitalt tegnebrett.
Det er underordnet disse retningsgivende bestemmelsene at resten av arbeidet har tatt form.
Denne teksten er delt inn i fire hoveddeler:
Del én redegjør for oppgavens fokus, og plasserer arbeidet inn i en større forskningssammenheng.
Del to berører det historiske perspektivet og belyser den felles utvikling teknologien og musikken har hatt, særlig de siste hundre år.
Del tre omtaler programmeringen og det arbeidet som er forbundet med den.
Del fire er en oppsummerende og konkluderende del der jeg forsøker å evaluere de ulike sidene ved arbeidet
Eating disorders and physical activity in non-clinical samples
Spiseforstyrrelser og fysisk aktivitet i ikke-kliniske utvalg
Hovedmålsetningen med avhandlingen var å studere spiseforstyrrelser og fysisk aktivitet i ulike ikke-kliniske utvalg. Det første steget omfattet mulige relasjoner mellom skårer på treningsavhengighet, fysisk aktivitet, og kjønn, mens det andre steget inkluderte screening av spiseforstyrrelser, samt aspekter av forstyrret spiseadferd og deres forhold til fysisk aktivitet, personlighetstrekk, kjønn og alder.
Studien viste med Artikkel I at kvinner som trener mange timer i uken skilte seg tydelig fra kvinner som trente få timer i uken når det gjaldt skårer på treningsavhengighet. Artikkel II viste kjønnsforskjeller i motivasjon til å drive fysisk aktivitet. Høye skårer på treningsavhengighet var ikke mer vanlig blant menn. I Artikkel III ble det funnet at forstyrret spiseadferd ikke er sterkt relatert til det å trene mange timer i uken. Videre viste resultatene at både kvinner og menn med høye skårer på forstyrret spiseadferd har mange felles personlighetstrekk. Resultatene i Artikkel IV viste generelt relativt høy prevalens av forstyrret spiseadferd blant 14-15-årige gutter. Både blant jenter og gutter ble det funnet høye tall på uspesifikke spiseforstyrrelser. Artikkel V sammenliknet to måleinstrumenters evne til å screene menn med spiseforstyrrelser. De to instrumentene stemte til en viss grad overens, men resultatene indikerte behovet for videre studier med kliniske utvalg for å validere EDI mot SEDs. Målsetningen med Artikkel VI var å studere utløsende faktorer relatert til episoder med overspising blant kvinner, samt konsekvenser av overspising. Resultatene viste at faktorer knyttet til start og stopp av overspising ser ut i stor grad å være av emosjonell og fysiologisk art. Relatert til forebygging og behandling vil Artikkel VI kunne bidra med viktige elementer i forhold til self-management strategier blant pasienter.
Denne avhandlingen kan være et bidrag til en bedre forståelse av det kompliserte forholdet mellom fysisk aktivitet, forstyrret spiseadferd, personlighetstrekk og kjønn i befolkningen
Spiseforstyrrelser og fysisk aktivitet i ikke-kliniske utvalg
Spiseforstyrrelser og fysisk aktivitet i ikke-kliniske utvalg
Hovedmålsetningen med avhandlingen var å studere spiseforstyrrelser og fysisk aktivitet i ulike ikke-kliniske utvalg. Det første steget omfattet mulige relasjoner mellom skårer på treningsavhengighet, fysisk aktivitet, og kjønn, mens det andre steget inkluderte screening av spiseforstyrrelser, samt aspekter av forstyrret spiseadferd og deres forhold til fysisk aktivitet, personlighetstrekk, kjønn og alder.
Studien viste med Artikkel I at kvinner som trener mange timer i uken skilte seg tydelig fra kvinner som trente få timer i uken når det gjaldt skårer på treningsavhengighet. Artikkel II viste kjønnsforskjeller i motivasjon til å drive fysisk aktivitet. Høye skårer på treningsavhengighet var ikke mer vanlig blant menn. I Artikkel III ble det funnet at forstyrret spiseadferd ikke er sterkt relatert til det å trene mange timer i uken. Videre viste resultatene at både kvinner og menn med høye skårer på forstyrret spiseadferd har mange felles personlighetstrekk. Resultatene i Artikkel IV viste generelt relativt høy prevalens av forstyrret spiseadferd blant 14-15-årige gutter. Både blant jenter og gutter ble det funnet høye tall på uspesifikke spiseforstyrrelser. Artikkel V sammenliknet to måleinstrumenters evne til å screene menn med spiseforstyrrelser. De to instrumentene stemte til en viss grad overens, men resultatene indikerte behovet for videre studier med kliniske utvalg for å validere EDI mot SEDs. Målsetningen med Artikkel VI var å studere utløsende faktorer relatert til episoder med overspising blant kvinner, samt konsekvenser av overspising. Resultatene viste at faktorer knyttet til start og stopp av overspising ser ut i stor grad å være av emosjonell og fysiologisk art. Relatert til forebygging og behandling vil Artikkel VI kunne bidra med viktige elementer i forhold til self-management strategier blant pasienter.
Denne avhandlingen kan være et bidrag til en bedre forståelse av det kompliserte forholdet mellom fysisk aktivitet, forstyrret spiseadferd, personlighetstrekk og kjønn i befolkningen.Dr.philos.Dr.philos
High aerobic intensity training and psychological states in patients with depression or schizophrenia
Aim: To explore changes in psychological states in response to a bout of high aerobic intensity training (HIT) in patients with depression or schizophrenia compared to healthy individuals. Methods: After familiarization training of HIT, 20 patients with schizophrenia, 13 patients with depression, and 20 healthy individuals performed a no-training day followed by a training day. HIT was 4 x 4 minute intervals at 85-95% of peak heart rate, intermitted by 3 minutes active rest periods at 70% of peak heart rate. Self-evaluation questionnaires of positive affect, negative affect, state anxiety, well-being, distress and fatigue were completed before training, 15 minutes after and 3 hours after training. The two latter measures were also completed the no-training day.Results: All three groups improved in positive affect and well-being 15 minutes after HIT (p0.05).Conclusion: HIT used as an acute intervention improved positive affect and well-being and reduced distress and state anxiety in patients with depression and schizophrenia.ClinicalTrials.gov identifier: NCT01310998
- …