97 research outputs found
Hvem tilhører Auschwitz?
Et af de centrale spørgsmål inden for den aktuelle vidnesbyrddiskussion er spørgsmålet om, hvem der kan gøre sig til vidnesbyrdets subjekt; hvem der har ret til at tage ordet. Dette spørgsmål trænger sig mere og mere på, efterhånden som de overlevende førstehåndsvidner fra fx de nazistiske lejre bliver færre og færre. Sagen sættes på spidsen i Imre Kertész’ essay “Hvem tilhører Auschwitz?” Her forsvarer han andenhåndsvidnet Roberto Benignis (født 1952) film Livet er smukt med, at dens ånd er autentisk – i modsætning til det andet andenhåndsvidne Steven Spielbergs Schindlers liste, der betegnes som kitsch, fordi den ikke har, og ikke kan have, begreb om kz-lejrens autentiske virkelighed, og fordi den ikke implicit indebærer begivenhedens etiske konsekvenser
Az első magyar ombudsman
Gönczöl Katalin–Kóthy Judit: Ombudsman, 1995–2001. Helikon kiadó. Budapest, 2002
A vonalas és lepelerózió arányának vizsgálata vízgyűjtő léptékben
A talajerózió hatása a termőföldek mennyiségi és minőségi romlására közismert. Az elhordott, majd máshol lerakott talaj káros hatásairól valamivel kevesebb szó esik, pedig e folyamatok szintén jelentős problémákat okozhatnak. A szántóföldön eltemetik a növényeket, betakarják az utakat, feltöltik a csatornákat, tavakat, csökkentik a sankolóterek kapacitását, sőt közvetlen veszélyt jelentenek lakóépületekre, esetenként egész falvakra.
Jellemzően a felszínen elmozduló talaj nem tesz meg nagy távolságot, jelentős része néhány 100m-en belül lerakódik. Bizonyos esetekben azonban a hordalék nagy távolságot képes megtenni és a pusztuló felszíntől távol halmozódik fel. Ahhoz, hogy a hordalék ellen hatékonyan tudjunk védekezni, szükséges az elhordott talaj eredeti helyzetének megállapítása. Egy durva csoportosítás szerint egy talajszelvényt két fő részre bonthatunk: a felső, kb. 20cm-es rétegre és az alatta fekvő, a talajművelés által szinte alig bolygatott részre. E felső réteg kiváló nyomjelzője a Cs-137 izotóp, mely kizárólag a közelmúlt légköri kihullásából származik és a talajhoz jól kötődik.
A felületi rétegerózió, a csepperózió és a vonalas erózió egyes fajtái kizárólag csak a felszíni néhány cm-es réteget pusztítják. Egyedül az árkos erózió és a szuffózió erodálja a talajok mélyebb rétegeit is. A vízgyűjtő kifolyásánál felhalmozódó altalaj ez utóbbi két eróziós forma jelenlétére, minőségére és arányára utal.
A Tetves-patak vízgyűjtő területe a Balaton D-i részvízgyűjtőjéhez tartozik. A völgyben hosszabb ideje folynak részletes talajeróziós mérések és kutatások. E területen vizsgáltuk a felhalmozódási térszíneken felgyűlt szedimentet. A sankoló nagymennyiségű hordalékot tartott vissza, feltöltődése szakaszosan, különböző szemcseösszetételű rétegekkel zajlott. A hordalék a sankolóban szétterülve nem osztályozódott a távolság függvényében. A minimális növényi keverés és átrétegződés ellenére a Cs-137 izotóp aktivitása vízszintesen és függőlegesen is nagy szórást mutatott a sankolótérben. A Cs-137-es módszer segítségével kimutattuk, hogy a sankolóban lerakott talaj nem csak a felületi rétegerózió hatására lepusztult feltalaj, hanem jelentős mennyiségű altalaj, illetve homokos lösz is. A vízgyűjtőn tehát jelentős a szerepe a vonalas eróziónak
Stability and Selective Vapor Sensing of Structurally Colored Lepidopteran Wings Under Humid Conditions
Feltételezett klímaváltozás hatása a talajpusztulásra modellszámítások alapján
A klímaváltozás mind rövid, mind hosszú távon befolyásolja a talaj fizikai és kémiai
paramétereit, valamint ezen keresztül a talajpusztulás ütemét is. A feltételezhetően egyre
gyakoribbá váló extrém csapadékesemények rövidtávú hatásait a WEPP modellel szimuláltuk.
Az éghajlati viszonyok megváltozásának hosszú távú modellezésére a MEDRUSH modellt
alkalmaztuk. A modellezett éghajlat legfontosabb ismérvei az időjárási szélsőségek számának
emelkedése és az éves csapadékmennyiség a mainál sokkal rendszertelenebb eloszlása. Ezen
hatások eredőjeként hosszútávon valószínűsítettük a jelenlegi felszínborítás (szántóföld,
legelő) megváltozását. Az időjárási szélsőségek gyakoribbá válása a csapadék csökkenése
mellett is intenzívebb talajpusztulást idézhet elő. Esetünkben a lepusztulás mértéke a
modellszámítások szerint elérheti a 110-116%-ot is, miközben a barázdás erózió részaránya is
ugrásszerűen megemelkedik. Rövidtávon a szántóföldi művelés alatt álló lejtők - különösen a
meredek térszíneken - jelentős pusztulása várható. E pusztulás kártétele várhatóan elsősorban
a lerakódásban mutatkozik meg és csak másodlagosan a termőhelyi veszteségben. Hosszabb
távon a meredekebb térszíneken a talajpusztulás ütemének erősödésére kell számítani. Ennek
a folyamatnak a spontán visszaerdősülés is hatékony védőeszköze lehet. A legkritikusabb
térszíneken klímazonális jellegű erdő telepítése is hatékony talajvédelmi eszköz lehet, bár a
modell e társulások szempontjából kedvezőtlen környezeti feltételeket prognosztizál, így ezek
talajmegkötő és vízvisszatartó képessége csekélyebb a jelen körülményekhez képest
Substance specific chemical sensing with pristine and modified photonic nanoarchitectures occurring in blue butterfly wing scales
Nowadays, the potential applications of photonic crystal type materials in sensing [1] are in the focus of attention [2,3]. As sensors penetr ate the everyday life,
the vigorous development of sensorics tries to cover the need for miniature sensor systems which are capable of making distinction between vapors of different vola tile organic compounds (VOCs) and have fast response time combined with low energy consum ption [3]. Selective chemical sensors based on photonic nanoarchitectures, like those in the wing scales of butterflies possessing structural coloration [4] may offer cheap solution to this problem
- …