23 research outputs found
Identification of AKN-032, a novel 2-aminopyrazine tyrosine kinase inhibitor, with significant preclinical activity in acute myeloid leukemia
ESPAD Report 2019: Results From European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs
The main purpose of the European School Survey Project on Alcohol and Other Drugs (ESPAD) is to collect comparable data on substance use and other forms of risk behaviour among 15- to 16-year-old students in order to monitor trends within, as well as between, countries. Between 1995 and 2019, seven waves of data collection were conducted across 49 European countries. This report presents selected key results. The full set of data on which the current report is based, including all of the standard tables, is available online (http://www.espad.org). All tables can be downloaded in Excel format and used for further analysi
Effects of Anacetrapib in Patients with Atherosclerotic Vascular Disease
BACKGROUND:
Patients with atherosclerotic vascular disease remain at high risk for cardiovascular events despite effective statin-based treatment of low-density lipoprotein (LDL) cholesterol levels. The inhibition of cholesteryl ester transfer protein (CETP) by anacetrapib reduces LDL cholesterol levels and increases high-density lipoprotein (HDL) cholesterol levels. However, trials of other CETP inhibitors have shown neutral or adverse effects on cardiovascular outcomes.
METHODS:
We conducted a randomized, double-blind, placebo-controlled trial involving 30,449 adults with atherosclerotic vascular disease who were receiving intensive atorvastatin therapy and who had a mean LDL cholesterol level of 61 mg per deciliter (1.58 mmol per liter), a mean non-HDL cholesterol level of 92 mg per deciliter (2.38 mmol per liter), and a mean HDL cholesterol level of 40 mg per deciliter (1.03 mmol per liter). The patients were assigned to receive either 100 mg of anacetrapib once daily (15,225 patients) or matching placebo (15,224 patients). The primary outcome was the first major coronary event, a composite of coronary death, myocardial infarction, or coronary revascularization.
RESULTS:
During the median follow-up period of 4.1 years, the primary outcome occurred in significantly fewer patients in the anacetrapib group than in the placebo group (1640 of 15,225 patients [10.8%] vs. 1803 of 15,224 patients [11.8%]; rate ratio, 0.91; 95% confidence interval, 0.85 to 0.97; P=0.004). The relative difference in risk was similar across multiple prespecified subgroups. At the trial midpoint, the mean level of HDL cholesterol was higher by 43 mg per deciliter (1.12 mmol per liter) in the anacetrapib group than in the placebo group (a relative difference of 104%), and the mean level of non-HDL cholesterol was lower by 17 mg per deciliter (0.44 mmol per liter), a relative difference of -18%. There were no significant between-group differences in the risk of death, cancer, or other serious adverse events.
CONCLUSIONS:
Among patients with atherosclerotic vascular disease who were receiving intensive statin therapy, the use of anacetrapib resulted in a lower incidence of major coronary events than the use of placebo. (Funded by Merck and others; Current Controlled Trials number, ISRCTN48678192 ; ClinicalTrials.gov number, NCT01252953 ; and EudraCT number, 2010-023467-18 .)
Chilla - ett avslappningsprogram för barn : Ur ledarnas perspektiv
Barn i dagens samhÀlle Àr allt mer utbrÀnda och kÀnner sig stressade. DÀrför har vikten av avslappningsövningar ökat. FolkhÀlsan har Är 2010 producerat ett avslappnings-material som heter Chilla. Vi har gjort en pilotstudie av Chilla pÄ tre av FolkhÀlsans ef-termiddagsklubbar. Efter pilotstudien intervjuade vi fyra av ledarna i de eftermiddags-klubbar som deltog i Chilla. Vi analyserade intervjuerna med hjÀlp av en kvalitativ in-nehÄllsanalys. Resultaten visar sig i form av kategorier och underkategorier. Vi anvÀnde oss av Graneheim & Lundmans (2003) modell för kvalitativ innehÄllsanalys. Syftet med studien Àr att öka förstÄelsen för avslappningsmaterialet Chilla i eftermiddagsverksam-heten. VÄra frÄgestÀllningar Àr hur ledarna upplever Chilla materialet samt vilka faktorer som ledarna upplever har pÄverkat barnens beteende i samband med avslapp-ningsövningarna. Resultaten visade att Chilla materialet Àr omtyckt och inspirerande, men att det kunde utvecklas pÄ nÄgra fronter, t.ex. genom att göra det mer varierande och genom att beakta omgivningen bÀttre. Resultaten visade ocksÄ att barnens beteende pÄverkades av fysiska faktorer; varierande fysisk utveckling, emotionella faktorer; dis-traktion och osÀkerhet i utförandet, samt yttre faktorer; barnens dagsprogram, omgi-vande miljö, könskillnader samt redskapens betydelse. Chilla pÄverkade Àven barnens beteende lugnande och de kÀnde spÀnning i samband med Chilla. Interaktionen mellan barnen och ledarna förbÀttrades, och man kunde se förbÀttrat fysiskt utförande bland barnen.Children in today's society are increasingly burned out and stressed. Hence, the im-portance of relaxation exercises has grown. In the year 2010, FolkhÀlsan produced a re-laxation-themed material called Chilla. We have done a pilot study on three of FolkhÀl-san's afternoon activity clubs. After the study, we interviewed four leaders of the after-noon clubs that participated in Chilla. We analyzed the interviews using a qualitative con-tent analysis. The results are presented in categories and sub-categories. We used Grane-heim & Lundman's (2003) model for qualitative content analysis. The purpose of the study is to increase the knowledge and understanding of Chilla in afternoon activities. The focus is on how the leaders experience the Chilla material and what factors they think affected the children's behavior as a result of the relaxation exercises. Results showed that the Chilla material is popular and inspiring, but that some parts of it could be developed further, e.g. by making it more variable and by better taking into account the surroundings. Results also showed that the children's behavior was affected by physical factors; varying physical development, emotional factors; distraction and insecurity while performing, as well as external factors; the children's daily program, surroundings, gender differences and the importance of the equipment. Chilla also had a calming effect on the children, who felt excited before and during the exercises. The interaction between the children and the leaders was improved, and there was a visible improvement in the physi-cal performance of the children.Nyky-yhteiskunnassa yhÀ useampi lapsi palaa loppuun tai tuntee itsensÀ uupuneeksi. TÀmÀn takia erilaisten rentoutusharjoitusten merkitys on kasvanut. FolkhÀlsan on vuonna 2010 tuottanut Chilla nimisen rentoutumisohjelman. Olemme tehneet pilottitutkimuksen Chillasta kolmessa FolkhÀlsanin iltapÀivÀkerhossa. Pilottitutkimuksen jÀlkeen haastatte-limme neljÀÀ Chillaan osallistunutta iltapÀivÀkerhon ohjaajaa. Analysoimme haastattelut kÀyttÀen laadullista sisÀllönanalyysia (Graneheim & Lundman 2003). Tulokset johtavat eri kategorioihin; luokkiin alaluokkineen. Tutkimuksen tarkoitus on kasvattaa Chilla ren-toutumismateriaalin ymmÀrrystÀ iltapÀivÀtoiminnassa. Tutkimuskysymyksemme ovat millaisena ohjaajat kokevat materiaalin ja mitkÀ vaikuttajat ovat ohjaajien nÀkökulmasta vaikuttaneet lasten kÀyttÀytymiseen rentoutusharjoitusten myötÀ. Tulokset nÀyttivÀt ettÀ ohjelma on hyvÀksi todettu ja kannustava mutta samalla ettÀ sitÀ voisi muutamassa koh-din kehittÀÀ mm. edelleen vaihtelevammaksi sekÀ ympÀristöÀ paremmin huomioiden. Tulokset osoittivat myös ettÀ lasten kÀyttÀytymiseen vaikuttavat fyysiset tekijÀt; vaihte-leva fyysinen kehittyminen, tunneperÀiset tekijÀt; suorituksen epÀvarmuus sekÀ hÀiriöte-kijÀt, ulkopuoliset tekijÀt; lasten pÀivÀohjelma, ympÀristö, sukupuoliset erot, sekÀ vÀli-neiden merkitys. Chilla vaikutti rauhoittavasti lasten kÀyttÀytymiseen ja toisaalta he tun-sivat sen yhteydessÀ jÀnnittyneisyyttÀ. Lasten ja ohjaajien vÀlinen vuorovaikutteisuus parani sekÀ lasten kohdalla oli havaittavissa parempi fyysinen suorituskyky
Painful Sex in Context : Understanding Vulvodynia from a Relational Perspective
Vulvodynia is a multifactorial persistent pain condition, characterized by pain in the vulva upon touch or pressure. It negatively impacts sexual function, satisfaction, and relational wellbeing. Relational factors have been indicated as integral to the understanding and outcomes of vulvodynia. The overall aim of this dissertation was to further the understanding of womenâs pain-related behaviors in relation to the dyadic and normative contexts of vulvodynia. Using a person-oriented approach, study I explored links between coping behaviors, i.e., avoidance and endurance on the one hand, and on the other, relational and pain catastrophizing, perceived partner responses, and motivational goals, in a sample of 128 women with vulvodynia. Study II explored the significance of normative context for the experience of vulvodynia by qualitatively investigating subjective experiences of five women living with dyspareunia in a queer relationship. Using behavioral observation and self-report, study III investigated patterns of sexual communication quality in heterosexual vulvodynia couples (n = 25) as compared to couples without pain (n = 37), and assessed potential associations with pain, self-disclosure, and sexual assertiveness. The findings from the three studies together highlight the significance of the normative context and relational factors such as the emotional quality of sexual communication and womenâs relational cognitions, for womenâs pain-related experiences and coping behaviors. A new theoretical model, the Interpersonal Pain Coping Model of Vulvodynia, is proposed as a way of integrating contextual factors such as partner behaviors and sexual scripts into the understanding of womenâs behavioral response to vulvodynia
Barnet ville inte, det valde en annan kollega : Introduktion i förskolan; metoder och anknytning
Denna studie syftar till att undersöka om det finns nÄgra riktlinjer för introduktion till förskolan, vilka metoder som anvÀnds, varför de anvÀnds, hur pedagoger arbetar för att fÄ barnen att knyta an till dem vid introduktionen samt hur introduktionen pÄverkar pedagogerna, verksamheten och gruppen. För att undersöka detta har vi valt att göra kvalitativa intervjuer med 10 förskollÀrare som har erfarenhet av inskolning. Vi har utgÄtt frÄn ett anknytnings teoretiskt perspektiv i denna undersökning. Resultatet indikerar att den enda nationella riktlinjen för inskolning som finns Àr det som stÄr i LÀroplanen för förskola. Det vill sÀga att det Àr rektorn som ansvarar för att barn och vÄrdnadshavare fÄr en god introduktion till förskolan. BÄde tvÄveckorsmodellen och tredagarsmodellen anvÀnds vid inskolning, men förskolorna gör sina egna tolkningar av dem. Det varierar mellan förskolor hur aktiva de vill att förÀldrarna ska vara. Alla informanter anger att det försöker vara flexibla och anpassa introduktionen efter varje barns behov. De flesta informanterna menar att det finns fördelar med den introduktionsmodell de anvÀnder pÄ sin förskola men dock verkar fÄ av dem ha varit med och beslutat vilken metod som anvÀnds. Den modellen har funnits pÄ förskolan och informanterna har inte ifrÄgasatt detta. Informanterna beskriver att de försöker möta barnet med lyhördhet, positivitet och finnas dÀr för det. Detta indikerar att barnet bör kunna knyta an till pedagogen oavsett vad de har för anknytning till sin vÄrdnadshavare. De flesta informanterna berÀttar att de som pedagoger, verksamheten samt gruppen pÄverkas av inskolningsperioderna. Detta Àr ett avseende som vi anser att de borde utvÀrdera sin verksamhet utifrÄn
Get started with Qom i Gong : An evaluation of a health promoting function for the workplace
Satsningar för att skapa en god hÀlsa för arbetstagare har blivit allt mer viktiga och har kommit att bli en ny dimension pÄ arbetsplatsen. PÄ Barn- och ungdomsförvaltningen i Karlstad kommun finns friskvÄrdssatsningen Qom i Gong som Àr till för att inspirera arbetstagarna till ett hÀlsosammare liv. Deras hÀlsofrÀmjande aktiviteter har visat sig ha frÀmst tre positiva effekter för förvaltningen. För det första fungerar de som en sprÄngbrÀda för att de anstÀllda ska fÄ upp ögonen för hÀlsoarbete och nya aktiviteter. För det andra har deras hÀlsoarbete Àven en positiv effekt ute pÄ arbetsplatserna genom att de bidrar till en ökad effektivitet och produktivitet. För det tredje kan Qom i Gong dessutom hjÀlpa de anstÀllda att sÀtta upp och genomföra mÄl rörande det personliga vÀlbefinnandet. Viljan att delta i hÀlsofrÀmjande arbete som anordnas av arbetsplatsen ser olika ut och det Àr viktigt för arbetsgivare att acceptera arbetstagarnas olika förutsÀttningar för att kunna motivera till ett deltagande. Resultatet visar pÄ fyra primÀra faktorer som Àr viktiga för att fÄ de anstÀllda motiverade; sociala faktorer, utvecklingsfaktorer, hÀlsofrÀmjande faktorer samt intresseinriktade faktorer. Alla faktorerna Àr relaterade till inre motivation vilket innebÀr att personerna vÀljer att delta i Qom i Gongs aktiviteter för att de vill, inte för att de mÄste. Det innebÀr Àven att motivationsfaktorerna först blir relevanta nÀr de som deltar Àr medvetna om vad Qom i Gongs verksamhet handlar om. De frÀmsta hindren för att inte delta i hÀlsofrÀmjande aktiviteter Àr de ökade kraven i dagens arbetsliv, vilket dels gör att tiden inte alltid rÀcker till samt att de ökar stresspÄslaget hos de anstÀllda. Det pÄverkar grÀnsen mellan arbete och privatliv vilket innebÀr att en del av arbetstagarna tar med sig arbetet hem nÀr dagen Àr slut. Det leder i sin tur till att tiden inte finns över till att trÀna pÄ egen hand utan energin lÀggs pÄ arbetsuppgifterna. För att förstÄ vad de hÀlsofrÀmjande aktiviteterna kan ha för positiva effekter pÄ den egna prestationen och vÀlbefinnandet Àr det viktigt att det finns en ledare som kan förmedla den medvetenheten. Oavsett om ledarrollen tas av chefen eller flyttas lÀngre ner i organisationen Àr det genom den som nyttan kan förmedlas för att öka ett intresse. Hos Qom i Gong Àr det frÀmst inspiratörerna som tar rollen som en bra ledare och inspirerar och informerar kollegor om deras verksamhet. Det mÄste finnas en förstÄelse för att alla pÄ företaget tjÀnar pÄ att ha en god arbetsmiljö
Barnet ville inte, det valde en annan kollega : Introduktion i förskolan; metoder och anknytning
Denna studie syftar till att undersöka om det finns nÄgra riktlinjer för introduktion till förskolan, vilka metoder som anvÀnds, varför de anvÀnds, hur pedagoger arbetar för att fÄ barnen att knyta an till dem vid introduktionen samt hur introduktionen pÄverkar pedagogerna, verksamheten och gruppen. För att undersöka detta har vi valt att göra kvalitativa intervjuer med 10 förskollÀrare som har erfarenhet av inskolning. Vi har utgÄtt frÄn ett anknytnings teoretiskt perspektiv i denna undersökning. Resultatet indikerar att den enda nationella riktlinjen för inskolning som finns Àr det som stÄr i LÀroplanen för förskola. Det vill sÀga att det Àr rektorn som ansvarar för att barn och vÄrdnadshavare fÄr en god introduktion till förskolan. BÄde tvÄveckorsmodellen och tredagarsmodellen anvÀnds vid inskolning, men förskolorna gör sina egna tolkningar av dem. Det varierar mellan förskolor hur aktiva de vill att förÀldrarna ska vara. Alla informanter anger att det försöker vara flexibla och anpassa introduktionen efter varje barns behov. De flesta informanterna menar att det finns fördelar med den introduktionsmodell de anvÀnder pÄ sin förskola men dock verkar fÄ av dem ha varit med och beslutat vilken metod som anvÀnds. Den modellen har funnits pÄ förskolan och informanterna har inte ifrÄgasatt detta. Informanterna beskriver att de försöker möta barnet med lyhördhet, positivitet och finnas dÀr för det. Detta indikerar att barnet bör kunna knyta an till pedagogen oavsett vad de har för anknytning till sin vÄrdnadshavare. De flesta informanterna berÀttar att de som pedagoger, verksamheten samt gruppen pÄverkas av inskolningsperioderna. Detta Àr ett avseende som vi anser att de borde utvÀrdera sin verksamhet utifrÄn
En strategi för samverkan och rörelse
Den hĂ€r rapporten handlar om Region Ăstergötlands folkhĂ€lsopolitiska strategi SĂ€tt Ăstergötland i rörelse. Strategin utgör en ram för ett folkhĂ€lsoarbete som genomförs genom samverkan mellan en rad olika aktörer frĂ„n olika sektorer och organisationer för att bidra till att befolkningen i Ăstergötland ökar sin fysiska aktivitet. Strategins mĂ„l Ă€r att sprida kunskap till olika aktörer om varför fysisk aktivitet Ă€r viktigt för exempelvis hĂ€lsa, jĂ€mlikhet, lĂ€rande, miljö och tillvĂ€xt, att genom inspiration och vĂ€gledning skapa positiva attityder hos samverkande aktörer samt att skapa beteendeförĂ€ndringar hos de mĂ€nniskor som deltar i aktiviteter inom ramen för strategin. Forskningsstudiens syfte Ă€r att skapa förstĂ„else för hur strategin har genomförts, hur den uppfattas frĂ„n olika deltagande aktörer samt att identifiera olika mekanismer i samverkan mellan aktörer som kan pĂ„verka huruvida strategin har förutsĂ€ttningar att nĂ„ sina ambitioner. Följande frĂ„gestĂ€llningar undersöks sĂ€rskilt: Hur gĂ„r samverkan till i praktiken och hur upplever olika aktörer denna samverkan? Hur uppfattar olika samverkande aktörer mĂ„l och syfte med sitt och andras deltagande i strategin? Vilka delar i samverkansarbetet kan identifieras som mekanismer som pĂ„verkar hur strategins ambitioner kan förverkligas? Hur kan verksamheter inom ramen för SĂ€tt Ăstergötland i rörelse följas upp och utvĂ€rderas med avseende pĂ„ att vĂ€rdera projektets mĂ„luppfyllelse? Forskningsstudien bygger pĂ„ fokusgruppsintervjuer med aktörer involverade i strategin sĂ„som regionpolitiker, regionstabspersoner, kommuntjĂ€nstepersoner, företrĂ€dare för organisationer i civilsamhĂ€llet samt företrĂ€dare för en exempelkommun. Analysen tar avstamp i en antropologisk tradition av studier om politiskt beslutsfattande och förvaltning som riktar fokus mot hur policyprocessen Ă€r en praktik som prĂ€glas av de som deltar i den, deras förestĂ€llningar, förmĂ„gor och viljor. I presentationen av rapportens resultat lyfter vi fram hur samverkan sker genom en strategi dĂ€r olika webbplattformar med exempel pĂ„ fysiska aktiviteter kan utformas och spridas. HĂ€r lyfter vi ocksĂ„ hur denna samverkan bygger pĂ„ hur regionens politiska mĂ„l villkorar verksamheten, liksom hur andra aktörer i kommunerna och i civilsamhĂ€llet aktiveras för att utveckla och bidra med exempel pĂ„ aktiviteter som kan spridas. Vi visar vidare hur betydelsen av komplementĂ€ra bidrag frĂ„n olika aktörer framtrĂ€der som ett centralt inslag ifrĂ„ga om hur samverkan beskrivs. I det avseendet betonas inte minst den roll som civilsamhĂ€llet tillskrivs, som en lĂ€nk för att nĂ„ ut till sĂ€rskilda mĂ„lgrupper, som sĂ€rskilt viktig. Möjligheterna med samverkan gĂ€ller framförallt hur olika aktörer kan bidra med olika resurser, kunskaper och insatser. Möjligheterna handlar ocksĂ„ om att det innebĂ€r ett kostnadseffektivt sĂ€tt att arbeta pĂ„, inte minst nĂ€r civilsamhĂ€llets organisationer bidrar med att utforma tjĂ€nster och aktiviteter för fysisk aktivitet och rörelse. Samtidigt betonas, i relation till samverkan, olika slags hinder för att realisera strategin, hinder som sĂ€rskilt betonar de olika politiska, förvaltningsmĂ€ssiga och organisatoriska villkor som gĂ€ller för olika aktörer i regionen, kommunerna och i civilsamhĂ€llet. Eftersom sĂ„dana olika villkor skapar olika förutsĂ€ttningar för delaktighet blir de viktiga att kommunicera kring. Aktörerna behöver skapa förstĂ„else för varandras olika villkor för deltagande och samverkan, erkĂ€nna olika slags intressen och kalibrera mellan konflikterande mĂ„lbilder för de olika aktörernas engagemang i strategin. I sĂ„dan kommunikation lyfts Ă„terkommande betydelsen av tillit fram för att möjliggöra samverkan. Analysen visar vidare hur samverkan inom ramen för strategin innebĂ€r en sĂ€rskild form av informell styrning som inte framstĂ„r som hierarkisk eller tvingande, utan som opererar mer i termer av inspiration och tillhandahĂ„llande av exempel. Strategin SĂ€tt Ăstergötland i rörelse som styrningsform skapar olika möjligheter för de samverkande aktörerna att bidra i folkhĂ€lsoarbetet men skapar samtidigt sĂ€rskilda utmaningar som behöver hanteras. SĂ„dana utmaningar handlar sĂ€rskilt om otydlighet ifrĂ„ga om strategins verktyg och medel samt hur dessa ska bidra till de politiska mĂ„len om ökad rörelse och fysisk aktivitet. Att strategins övergripande programteori antingen inte Ă€r fullt definierad eller framstĂ„r som fullt förankrad hos alla samverkande aktörer skapar vissa svĂ„righeter för olika aktörer att tydligt förstĂ„ sin roll och de förvĂ€ntningar som kan riktas mot den frĂ„n andra aktörer. För att förverkliga högt stĂ€llda ambitioner gĂ€llande strategin behöver de samverkande aktörerna pĂ„ ett mer grundlĂ€ggande sĂ€tt förstĂ„ sin egen och andra aktörers roller. De behöver dessutom förstĂ„ att strategin utgör en förhĂ„llandevis abstrakt infrastruktur som ska möjliggöra utveckling och spridning av aktiviteter som goda exempel, mer Ă€n att vara en uppsĂ€ttning befintliga aktiviteter som kan implementeras i verksamhet. Utöver att skapa inspiration och ett icke förpliktigande engagemang, erbjuder strategin dessutom en tolkningsram för enskilda aktörer att förstĂ„ sina egna verksamheter och aktiviteter som del i ett folkhĂ€lsopolitiskt sammanhang. Dessa resultat diskuteras fördjupat med fokus pĂ„ strategins organisatoriska villkor för samverkan, sĂ€rskilt med fokus pĂ„ att identifiera de mekanismer som kan pĂ„verka möjligheterna att göra verklighet av strategins mĂ„lsĂ€ttningar. HĂ€r betonas olika aspekter av tydliggöranden kring och sĂ€rskilt betydelsen av bred förankring av strategins programteori. En förankrad förstĂ„else för relationen mellan strategins medel och mĂ„l behöver inte reglera hur aktiviteter för rörelse och fysisk aktivitet utvecklas eller bedrivs, men behöver ligga till grund för en delad och förankrad förstĂ„else för de organisatoriska relationerna kring hur sĂ„dana aktiviteter kan utformas pĂ„ en mĂ„ngfald av sĂ€tt. Dessutom diskuteras hur detta sĂ€tt att styra kan förstĂ„s â som kĂ€nnetecknas just av en komplementĂ€r idĂ© om samverkan, hur olika aktörer kan aktiveras och styras pĂ„ avstĂ„nd, genom spridning av goda exempel â kan förstĂ„s som en inspirationens biopolitik. Med det menar vi en politik som riktar sig mot att skapa hĂ€lsa och en livskraftig befolkning genom att anvĂ€nda sig av inspiration som medel och verktyg för att fĂ„ olika aktörer att engagera sig i detta. Inspirationens biopolitik framtrĂ€der som en möjlighet att nĂ„ ut till utsatta befolkningsgrupper, genom aktivering av civilsamhĂ€llets organisationer. Den framtrĂ€der ocksĂ„ som en möjlighet att bedriva storskaligt och ambitiöst folkhĂ€lsoarbete i tider av ekonomisk Ă„tstramning och minskat investeringsutrymme för offentliga verksamheter. DĂ€rtill framtrĂ€der inspirationens biopolitik som en möjlighet att styra utan formella regleringar av de samverkande aktörernas ageranden. Reflektion kring villkoren för samverkan och strategiskt arbete inom ramen för politiska mĂ„lsĂ€ttningar Ă€r central för att olika aktörer sjĂ€lva ska kunna utveckla verksamhet. I dessa avseenden kan rapporten bidra till strategin SĂ€tt Ăstergötland i rörelses mĂ„l att möjliggöra rörelse och fysisk aktivitet hos befolkningen i Ăstergötland
En strategi för samverkan och rörelse
Den hĂ€r rapporten handlar om Region Ăstergötlands folkhĂ€lsopolitiska strategi SĂ€tt Ăstergötland i rörelse. Strategin utgör en ram för ett folkhĂ€lsoarbete som genomförs genom samverkan mellan en rad olika aktörer frĂ„n olika sektorer och organisationer för att bidra till att befolkningen i Ăstergötland ökar sin fysiska aktivitet. Strategins mĂ„l Ă€r att sprida kunskap till olika aktörer om varför fysisk aktivitet Ă€r viktigt för exempelvis hĂ€lsa, jĂ€mlikhet, lĂ€rande, miljö och tillvĂ€xt, att genom inspiration och vĂ€gledning skapa positiva attityder hos samverkande aktörer samt att skapa beteendeförĂ€ndringar hos de mĂ€nniskor som deltar i aktiviteter inom ramen för strategin. Forskningsstudiens syfte Ă€r att skapa förstĂ„else för hur strategin har genomförts, hur den uppfattas frĂ„n olika deltagande aktörer samt att identifiera olika mekanismer i samverkan mellan aktörer som kan pĂ„verka huruvida strategin har förutsĂ€ttningar att nĂ„ sina ambitioner. Följande frĂ„gestĂ€llningar undersöks sĂ€rskilt: Hur gĂ„r samverkan till i praktiken och hur upplever olika aktörer denna samverkan? Hur uppfattar olika samverkande aktörer mĂ„l och syfte med sitt och andras deltagande i strategin? Vilka delar i samverkansarbetet kan identifieras som mekanismer som pĂ„verkar hur strategins ambitioner kan förverkligas? Hur kan verksamheter inom ramen för SĂ€tt Ăstergötland i rörelse följas upp och utvĂ€rderas med avseende pĂ„ att vĂ€rdera projektets mĂ„luppfyllelse? Forskningsstudien bygger pĂ„ fokusgruppsintervjuer med aktörer involverade i strategin sĂ„som regionpolitiker, regionstabspersoner, kommuntjĂ€nstepersoner, företrĂ€dare för organisationer i civilsamhĂ€llet samt företrĂ€dare för en exempelkommun. Analysen tar avstamp i en antropologisk tradition av studier om politiskt beslutsfattande och förvaltning som riktar fokus mot hur policyprocessen Ă€r en praktik som prĂ€glas av de som deltar i den, deras förestĂ€llningar, förmĂ„gor och viljor. I presentationen av rapportens resultat lyfter vi fram hur samverkan sker genom en strategi dĂ€r olika webbplattformar med exempel pĂ„ fysiska aktiviteter kan utformas och spridas. HĂ€r lyfter vi ocksĂ„ hur denna samverkan bygger pĂ„ hur regionens politiska mĂ„l villkorar verksamheten, liksom hur andra aktörer i kommunerna och i civilsamhĂ€llet aktiveras för att utveckla och bidra med exempel pĂ„ aktiviteter som kan spridas. Vi visar vidare hur betydelsen av komplementĂ€ra bidrag frĂ„n olika aktörer framtrĂ€der som ett centralt inslag ifrĂ„ga om hur samverkan beskrivs. I det avseendet betonas inte minst den roll som civilsamhĂ€llet tillskrivs, som en lĂ€nk för att nĂ„ ut till sĂ€rskilda mĂ„lgrupper, som sĂ€rskilt viktig. Möjligheterna med samverkan gĂ€ller framförallt hur olika aktörer kan bidra med olika resurser, kunskaper och insatser. Möjligheterna handlar ocksĂ„ om att det innebĂ€r ett kostnadseffektivt sĂ€tt att arbeta pĂ„, inte minst nĂ€r civilsamhĂ€llets organisationer bidrar med att utforma tjĂ€nster och aktiviteter för fysisk aktivitet och rörelse. Samtidigt betonas, i relation till samverkan, olika slags hinder för att realisera strategin, hinder som sĂ€rskilt betonar de olika politiska, förvaltningsmĂ€ssiga och organisatoriska villkor som gĂ€ller för olika aktörer i regionen, kommunerna och i civilsamhĂ€llet. Eftersom sĂ„dana olika villkor skapar olika förutsĂ€ttningar för delaktighet blir de viktiga att kommunicera kring. Aktörerna behöver skapa förstĂ„else för varandras olika villkor för deltagande och samverkan, erkĂ€nna olika slags intressen och kalibrera mellan konflikterande mĂ„lbilder för de olika aktörernas engagemang i strategin. I sĂ„dan kommunikation lyfts Ă„terkommande betydelsen av tillit fram för att möjliggöra samverkan. Analysen visar vidare hur samverkan inom ramen för strategin innebĂ€r en sĂ€rskild form av informell styrning som inte framstĂ„r som hierarkisk eller tvingande, utan som opererar mer i termer av inspiration och tillhandahĂ„llande av exempel. Strategin SĂ€tt Ăstergötland i rörelse som styrningsform skapar olika möjligheter för de samverkande aktörerna att bidra i folkhĂ€lsoarbetet men skapar samtidigt sĂ€rskilda utmaningar som behöver hanteras. SĂ„dana utmaningar handlar sĂ€rskilt om otydlighet ifrĂ„ga om strategins verktyg och medel samt hur dessa ska bidra till de politiska mĂ„len om ökad rörelse och fysisk aktivitet. Att strategins övergripande programteori antingen inte Ă€r fullt definierad eller framstĂ„r som fullt förankrad hos alla samverkande aktörer skapar vissa svĂ„righeter för olika aktörer att tydligt förstĂ„ sin roll och de förvĂ€ntningar som kan riktas mot den frĂ„n andra aktörer. För att förverkliga högt stĂ€llda ambitioner gĂ€llande strategin behöver de samverkande aktörerna pĂ„ ett mer grundlĂ€ggande sĂ€tt förstĂ„ sin egen och andra aktörers roller. De behöver dessutom förstĂ„ att strategin utgör en förhĂ„llandevis abstrakt infrastruktur som ska möjliggöra utveckling och spridning av aktiviteter som goda exempel, mer Ă€n att vara en uppsĂ€ttning befintliga aktiviteter som kan implementeras i verksamhet. Utöver att skapa inspiration och ett icke förpliktigande engagemang, erbjuder strategin dessutom en tolkningsram för enskilda aktörer att förstĂ„ sina egna verksamheter och aktiviteter som del i ett folkhĂ€lsopolitiskt sammanhang. Dessa resultat diskuteras fördjupat med fokus pĂ„ strategins organisatoriska villkor för samverkan, sĂ€rskilt med fokus pĂ„ att identifiera de mekanismer som kan pĂ„verka möjligheterna att göra verklighet av strategins mĂ„lsĂ€ttningar. HĂ€r betonas olika aspekter av tydliggöranden kring och sĂ€rskilt betydelsen av bred förankring av strategins programteori. En förankrad förstĂ„else för relationen mellan strategins medel och mĂ„l behöver inte reglera hur aktiviteter för rörelse och fysisk aktivitet utvecklas eller bedrivs, men behöver ligga till grund för en delad och förankrad förstĂ„else för de organisatoriska relationerna kring hur sĂ„dana aktiviteter kan utformas pĂ„ en mĂ„ngfald av sĂ€tt. Dessutom diskuteras hur detta sĂ€tt att styra kan förstĂ„s â som kĂ€nnetecknas just av en komplementĂ€r idĂ© om samverkan, hur olika aktörer kan aktiveras och styras pĂ„ avstĂ„nd, genom spridning av goda exempel â kan förstĂ„s som en inspirationens biopolitik. Med det menar vi en politik som riktar sig mot att skapa hĂ€lsa och en livskraftig befolkning genom att anvĂ€nda sig av inspiration som medel och verktyg för att fĂ„ olika aktörer att engagera sig i detta. Inspirationens biopolitik framtrĂ€der som en möjlighet att nĂ„ ut till utsatta befolkningsgrupper, genom aktivering av civilsamhĂ€llets organisationer. Den framtrĂ€der ocksĂ„ som en möjlighet att bedriva storskaligt och ambitiöst folkhĂ€lsoarbete i tider av ekonomisk Ă„tstramning och minskat investeringsutrymme för offentliga verksamheter. DĂ€rtill framtrĂ€der inspirationens biopolitik som en möjlighet att styra utan formella regleringar av de samverkande aktörernas ageranden. Reflektion kring villkoren för samverkan och strategiskt arbete inom ramen för politiska mĂ„lsĂ€ttningar Ă€r central för att olika aktörer sjĂ€lva ska kunna utveckla verksamhet. I dessa avseenden kan rapporten bidra till strategin SĂ€tt Ăstergötland i rörelses mĂ„l att möjliggöra rörelse och fysisk aktivitet hos befolkningen i Ăstergötland