59 research outputs found
Utvecklingsprogram för cybersÀkerheten
I principbeslutet om utveckling av cybersÀkerheten faststÀlls centrala ÄtgÀrder för att förbÀttra cybersÀkerheten i hela samhÀllet. Utvecklingsprogrammet för cybersÀkerheten nÀrmar sig den nationella cybersÀkerheten med möjligheterna som utgÄngspunkt. NÀr de olika ÄtgÀrderna förverkligas stÀrker de den nationella cybersÀkerheten och livskraften, samtidigt som de minskar de cybersÀkerhetsrisker som följer av de nuvarande bristerna eller flaskhalsarna. Det primÀra mÄlet för utvecklingsprogrammet Àr att i Finland skapa ett cybersÀkerhetsekosystem som genererar livskraft och tillvÀxt, ökar antalet arbetsplatser inom branschen, skapar den nödvÀndiga kompetensen och förbÀttrar det digitala samhÀllets hÄllbarhet och tÄlighet i förhÄllande till olika fenomen i cybermiljön.
Stark nationell cybersÀkerhet förutsÀtter nödvÀndig kompetens och omfattande deltagande pÄ alla olika nivÄer av samhÀllet, nÀra samarbete mellan i synnerhet den offentliga förvaltningen och nÀringslivet, en stark inhemsk cybersÀkerhetsindustri som skapar kapaciteter att trygga tjÀnsterna i det digitala samhÀllet och cybersÀkerhetskapaciteter hos myndigheterna som lÀgger grunden för sÀker verksamhet i hela samhÀllet.
Principbeslutet och genomförandeplanen som frÀmjar riktlinjerna i detta bereddes under ledning av Kommunikationsministeriet i ett omfattande samarbete med representanter för över 80 organisationer. Utvecklingsprogrammet Àr en del av verkstÀllandet av Finlands cybersÀkerhetsstrategi 2019 och EU:s cybersÀkerhetsstrategi
KestÀvÀn kehityksen rahoituksen linjaus
Linjauksessa kÀsitellÀÀn sitÀ, miten ulkoasiainhallinto voi tukea kestÀvÀn kehityksen rahoituksen vahvistamista kauppapolitiikan ja kehityspolitiikan sekÀ kehitysyhteistyön keinoin.
KestÀvÀn kehityksen tavoitteista (Agenda 2030) sovittiin vuonna 2015. Tavoitteiden saavuttamiseksi sovittiin Addis Abeban toimintaohjelmassa kestÀvÀn kehityksen rahoituksesta. SiinÀ sitoudutaan tekemÀÀn politiikkamuutoksia ja lisÀÀmÀÀn sekÀ kansallista ettÀ kansainvÀlistÀ, yksityistÀ ettÀ julkista rahoitusta.
Linjauksessa on hallituskaudelle 8 tavoitetta:
1. KansainvÀliset toimet Addis Abeban toimintaohjelman toimeenpanemiseksi vahvistuvat.
2. KansainvÀlisiÀ investointeja koskevat sopimukset tukevat erityisesti kestÀviÀ investointeja vÀhiten kehittyneisiin ja köyhimpiin maihin.
3. Suomen tukemat kansainvÀliset jÀrjestöt toimivat niin, ettÀ kestÀvÀt investoinnit vÀhiten kehittyneisiin ja köyhimpiin maihin lisÀÀntyvÀt.
4. Verotus ja kehitys âtoimintaohjelman toteutus.
5. Suomen kehitysyhteistyöinstrumentit edistÀvÀt kestÀvÀn kehityksen rahoituksen kanavoimista kumppanimaihin ja köyhimpiin maihin.
6. Suomen kumppanimaiden liiketoimintaympÀristö paranee.
7. Uusista hankkeista 85 prosenttia sisÀltÀÀ sukupuolten tasa-arvoa edistÀviÀ tavoitteita.
8. Suomalaiset toimijat ovat tietoisia kestÀvien investointien tarpeesta ja edellytyksistÀ sekÀ toimivat niiden kehittÀmiseksi
Transportinfrastrukturplanering inom Greater Copenhagen â en studie av relationen mellan stat och region
The increasing focus, in recent decades, on regions as the primary actor in economic growth and development has led to tensions concerning the responsibilities for regional development between the regions and the nation states. This essay presents the allocation of responsibility between the region and the state, as a case study of the transport infrastructure planning in the Greater Copenhagen cross-border region between Sweden and Denmark. The research questions are: How can the allocation of responsibility between region and the state be understood and explained by theses stakeholdersâ interests, within the Greater Copenhagen area, regarding transport infrastructure? What are the interests of the states and regions regarding transport infrastructure? How do these interests relate to each other? How do these interests conflict or align? The theoretical approach consists of four central concepts: the state, globalization, region and cross border region together with an explanation how these concepts relate to each other and the definition of the three areas of interest used in the examination. The study builds on primary data, consisting of interviews with officials from the regions, as well as secondary data containing academic literature together with planning and policy documents. The relationship between state and region can be explained as part of two different logics, the traditional realpolitik system of nation-states and the internationalized system of collaborating regions, which co-exists. A part of the explanation is also the asymmetric division of responsibilities between the state and the region regarding issues on development and transport infrastructure planning and investment. The results can be used to overcome difficulties in cross border planning by analysing the diplomatic relationship concerning different kinds of co-operation in terms of the interests of the stakeholders
Sustainability aspects in Swedish food labeling
Det krĂ€vs stora förĂ€ndringar i matvanor, matsvinn och förbĂ€ttringar av produktionsmetoderna för att uppnĂ„ hĂ€lsosam kost frĂ„n hĂ„llbara livsmedelssystem som inte Ă€ventyrar planetens grĂ€nser. HĂ„llbarhetsmĂ€rkningar kan ses som avgörande för att i tid stĂ€lla om vĂ„ra livsmedelssystem. Arbetet har med fokus pĂ„ biologisk mĂ„ngfald, klimatpĂ„verkan och arbetsvillkor jĂ€mfört hĂ„llbarhetsaspekter hos de svenska livsmedelsmĂ€rkningarna Svenskt Sigill, EU Ekologiskt, KRAV och LantmĂ€nnens âKlimat & Naturâ.
Svenskt Sigills tillval Klimat och kompletteringen Arbetsvillkor liknar KRAVs bestÀmmelser om klimatpÄverkan och arbetsvillkor. Det finns Àven regler som rör biologisk mÄngfald i de bÄda regelverken. DÀremot har EU ekologiskt och Klimat & Natur har inga kriterier kring arbetsvillkor. MÀrkningen Klimat & Natur Àr den enda som har krav pÄ anlÀggning av specifika vÀxtzoner som gynnar biologisk mÄngfald i och kring odlingsomrÄdet.
Certifierade produkter kan i dagslĂ€get inte ses som fullkomligt hĂ„llbara eftersom de inte inkluderar samtliga vĂ€sentliga aspekter och mĂ€tverktyg saknas för flera indikatorer. För att fĂ„ mer av den komplexa bilden av hĂ„llbarhet behöver certifieringarna och mĂ€rkningarna inkludera fler indikatorer och specificera befintliga ramar i takt med forskningen kommer lĂ€ngre inom olika omrĂ„den av hĂ„llbarhet. Ăven kontrollsystemens utformning Ă€r en viktig del i pusslet för hĂ„llbar konsumtion och produktion.Major changes in eating habits, food waste and improvements in production methods are required to achieve a healthy diet from sustainable food systems, which keep us within the planet's boundaries. Sustainability labeling can be seen as crucial to reform our food systems in time. This study has with focus on biodiversity, climate impact and working conditions, compared sustainability aspects of the Swedish food labels: Svenskt Sigill, EU Organic, KRAV and LantmĂ€nnen's âKlimat & Naturâ.
Svenskt Sigill's Climate addition and completion of Working conditions, are similar with KRAV's regulations on climate impact and working conditions. There are also regulations concerning biological diversity within the two certificates. However, the EU Organic and âKlimat & Naturâ have no criteria for working conditions. The label of âKlimat & Naturâ is the only one with requirements for the establishment of specific plant zones to benefit biological diversity in and around the cultivation area.
Currently, certified products cannot be seen as fully sustainable because they do not include all the essential aspects and measurement tools are lacking for several indicators. To obtain more of the complex picture of sustainability, the labels and certifications need to include more indicators and specify existing frameworks as research progresses in different areas of sustainability. The outline of the control systems is also an important part of the puzzle for sustainable consumption and production
Postkoloniala staters suverĂ€nitetsansprĂ„k i ny form â En studie av suverĂ€n maktutövning över allmĂ€nintressen och internationellt investeringsskydd
Under de senaste Ă„ren har en debatt pĂ„gĂ„tt om det skydd utlĂ€ndska investerare erhĂ„ller inom ramen för bilaterala investeringsskyddsavtal (BIT) och tvistlösningsmekanismen ISDS. I debatten har kritik framförts mot att investeringsskyddet i för stor utstrĂ€ckning gynnar investerarens ekonomiska intressen, samtidigt som allmĂ€nintressen i vĂ€rdstater till investeringar missgynnas genom att statens lagstiftningsutrymme begrĂ€nsas. Uppsatsen tar denna debatt som utgĂ„ngspunkt och Ă€mnar undersöka hur investeringsskyddet pĂ„verkar en stats suverĂ€na maktutövning i förhĂ„llande till allmĂ€nintressen. FramstĂ€llningen fokuserar pĂ„ mindre utvecklade staters suverĂ€nitetsansprĂ„k i den internationella investeringsrĂ€tten över tid och hur dessa ansprĂ„k förhĂ„ller sig till varandra. Slutligen har uppsatsen som syfte att undersöka hur investeringsskyddet kan reformeras sĂ„ att det i mindre utstrĂ€ckning begrĂ€nsar staters suverĂ€na maktutövning över allmĂ€nintressen. FramstĂ€llningen pĂ„visar en konflikt över tid mellan mindre utvecklade kapitalimporterande stater och utvecklade kapitalexporterande stater i den internationella investeringsrĂ€ttens utveckling. I denna konflikt har mindre utvecklade stater framfört ansprĂ„k pĂ„ suverĂ€nitet i förhĂ„llande till egna naturresurser och sin ekonomiska politik för att nĂ„ utveckling, vilket Ă€r sĂ€rskilt tydligt i en postkolonial kontext. I uppsatsen konstateras att skyddet för utlĂ€ndska investeringar innehĂ„ller regleringar som i stor utstrĂ€ckning begrĂ€nsar mindre utvecklade staters suverĂ€na maktutövning över allmĂ€nintressen, ett antagande som Ă€ven bekrĂ€ftas av praxis frĂ„n internationella skiljedomstolar. I detta avseende har investeringsskyddet en negativ preventiv verkan och kan hindra stater frĂ„n att lagstifta med hĂ€nsyn till ett allmĂ€nintresse. Vidare kommer uppsatsen till slutsatsen att mindre utvecklade stater har fortsatt att framföra suverĂ€nitetsansprĂ„k inom ramen för investeringsskyddet, ansprĂ„k som har en koppling till postkolonial tid. Uppsatsen avslutas med att ett antal reformeringsförslag av investeringsskyddet analyseras. Analysen utgĂ„r ifrĂ„n att den form av suverĂ€nitet som mindre utvecklade stater framförde i postkolonial tid ska eftersökas, med Ă€ndamĂ„let att motverka att koloniala maktstrukturer reproduceras. HĂ€r finner författaren att en lĂ€mplig skyddsnivĂ„ för utlĂ€ndska investerare ska identifieras med en komparativ ansats pĂ„ den offentliga rĂ€tten och att en permanent och sjĂ€lvstĂ€ndig investeringsdomstol ska inrĂ€ttas.Over the last years, there has been an on-going debate regarding the level of protection that foreign investors should receive within the international investment regime. This regime consists of bilateral investment treaties (BIT) and investor-state dispute settlement. The investment regime has been criticized for protecting the investorsâ interests over those of the public by imposing regulatory restraints on national states. This thesis uses this debate as its starting point, and intends to explore how the investment regime affects the sovereignty of states in relation to public interests. The focus is on how developing countries have claimed sovereignty during the development of international investment law, and how these claims are connected to each other. The thesis finally explores the whether it is possible to reform the investment regime. This alternative option would ensure statesâ sovereign powers over public interests to a greater extent than the current version. The paper identifies a historical conflict between developed capital exporting countries and developing capital importing countries, all within the development of the international investment law. The developing countries have invoked claims on sovereignty to assert control over their own national resources and economic autonomy. This claim is most discernible in the postcolonial context. The study finds that the international investment regime contains multiple sets of regulations that constrain the developing countries by limiting their abilities to exercise their sovereign powers over public interests. This assumption can also be seen in the practise of international investment arbitration. In this regard, the investment regime has a negative preventive effect. This could hinder states from exercise sovereign powers over public interests. The thesis also finds that the developing countries have continued their claims for sovereignty within the international investment regime, but in regards to public interests. The thesis also discovers a connection between these claims and their postcolonial counterparts. The paper is concluded with a discussion on different suggestions to reform the international investment regime. The discussion uses the claims for sovereignty preserved by least developed states within the postcolonial context as a benchmark to ensure that the investment regime is prevented from reproducing colonial structures of power. In this regard the author concludes that a suitable level of protection should be identified through a comparative approach on public law combined with the initiating of a permanent and independent investment court
MedelÄlders kvinnor pÄ arbetsmarknaden i 1900-talets Finland
Under de senaste decennier har livligt forskningsintresse Ă€gnats Ă„t kvinnor i arbetslivet och kvinnornas situation pĂ„ arbetsmarknaden samt gifta kvinnors dubbla arbetsbörda bĂ„de i Norden och i övriga Europa. Historikers uppmĂ€rksamhet har riktats mot bl.a. jĂ€mförelser mellan mĂ€n och kvinnor (löneskillnader och olika karriĂ€rmöjligheter), könssegregering och uppkomsten av yrkesgruppen kvinnliga kontorister (t.ex. Lane 2005; Leminen 1999; Norlander 2000; Rahikainen 2005b; Sundman 1984). Eftersom majoriteten av kvinnor i typiska kvinnoyrken har varit unga och i fertil Ă„lder har detta kanske bidragit till att Ă€ldre kvinnor hamnat nĂ„got i skymundan. DĂ„ kvinnors karriĂ€rmöjligheter pĂ„ det hela taget har varit begrĂ€n-sade, tycks det inte heller ha hĂ€nt mycket i kvinnors arbete under deras yrkesliv som helhet, till skillnad frĂ„n mĂ€n. Arbete och anstĂ€llning har förmodligen ocksĂ„ inneburit nĂ„gonting annat för Ă€ldre kvinnor som skulle försörja sig livet ut Ă€n vad de inneburit för unga kvinnor i giftasĂ„lder. Ăldre kvinnor kunde varken rĂ€kna med Ă€ktenskap eller ett helt nytt yrke
StatsrÄdets principbeslut om teknologipolitiken
I principbeslutet om teknologipolitiken faststÀlls de övergripande gemensamma mÄlen och de detaljerade mÄlen för Finlands teknologipolitik samt de centrala sÀtten att frÀmja de uppstÀllda mÄlen. Den grundlÀggande mÄlsÀttningen med teknologipolitiken Àr att Finland 2030 ska vara vÀrldens mest framgÄngsrika och vÀlkÀnda land i frÄga om att frÀmja vÀlfÀrd genom att forska om, utveckla och utnyttja teknologi.
Fyra mÄl har stÀllts upp för att uppnÄ denna mÄlsÀttning:
1. Finland hör till vÀrldens mest konkurrenskraftiga stater och Àr vÀrldens bÀsta plats för teknikföretag.
2. I Finland finns vÀrldens mest kÀnda och mest attraktiva centra för utbildning, forskning, experter och investeringar inom teknikbranschen.
3. Finland har vÀrldens teknik- och innovationsvÀnligaste offentliga sektor som möjliggör vÀlfÀrd för mÀnniskor och företag
4. Finland drar nytta av en djÀrv utveckling och tillÀmpning av teknik som svarar pÄ globala utmaningar.
Ă
tgĂ€rder som krĂ€ver finansiering behandlas och beslutas separat i processerna kring budgeten och planen för de offentliga finanserna. Avsikten Ă€r att de teknologipolitiska mĂ„l som faststĂ€lls i detta principbeslut ska frĂ€mjas över regeringsperioderna samt att en uppföljningsmodell ska skapas för att uppnĂ„ den mĂ„lsĂ€ttning som stĂ€llts upp som stöd för det lĂ„ngsiktiga arbetet. Principbeslutet var ute pĂ„ remiss 28.1â25.2.02022 och utlĂ„tande gavs av 54 instanser. Principbeslutet godkĂ€ndes vid statsrĂ„dets sammantrĂ€de den 31 mars 2022
Företags försvar vid anklagelser om brott â betydelsen av den nordiska kontexten
AbstractIn recent years, several Swedish companies have been accused in the media, by NGOs, and via legal proceedings of engaging in criminal activities. Two of these companies, TeliaSonera and Lundin Petroleum have been the focus of substantial public attention. During the years following the revelations that TeliaSonera, a partly state owned telecommunications company, had committed bribery offences in Central Asia, the affair went from a public scandal in Sweden to a legal process in Sweden and abroad. Lundin Petroleum, a family owned oil company accused of participating in crimes against humanity in Sudan, has continuously denied the accusation by using a variety of denials and neutralizations. The current paper analyzes the strategies employed by these two businesses when defending themselves against allegations of criminal acts. Drawing on Stanley Cohenâs (2009) theoretical work on processes of denial and neutralization techniques, we have identified four main techniques used by the two companies to deflect allegations of criminal wrongdoing: literal denial; denial of knowledge; condemning the condemners; and appealing to a higher loyalty. In addition, we identify how the corporations emphasise their âNordic valuesâ by linking into a post-colonial discourse and justify their behaviour by relativising it. The article contributes to the discussion of neutralization strategies by pointing out the importance of the context in which a defence takes place
Investor-state dispute settlement i TTIP - Hotas avtalsparternas fria lagstiftningskompetens av frihandelsavtalet med USA?
This essay sets out to investigate whether the Transatlantic Trade and Investment Partnership (TTIP for short) might cause what its critics call a âregulatory chillâ. The TTIP is a free trade agreement currently being negotiated between the EU and the US. The TTIP will almost certainly, like most FTAs, contain provisions on investment protection and dispute settlement. The instrument most commonly employed in the field of international investment disputes is ISDS â investor-state dispute settlement. This form of dispute settlement allows investors to bypass national courts and sue sovereign nations in arbitral tribunals should they breach an obligation undertaken in an investment treaty. Critics fear that states bound by investment protection provisions, particularly ISDS, may cease to enact laws benefitting its citizens when a powerful foreign investorâs interests might be endangered. Australia was recently sued by a tobacco company over its enactment of a plain packaging law. The case exemplifies the criticsâ fears. The paper concludes that the TTIP almost certainly will cause a regulatory chill. It is impossible to say to which degree as that will depend on a multitude of factors, least of which being the agreementâs formulation of the investment protection chapter. As it is still being negotiated, very little information is available. However, due to recent developments in the field of ISDS steering towards increased transparency I do not believe that the regulatory chill will be particularly severe.Syftet med den hĂ€r uppsatsen Ă€r att undersöka om frihandelsavtalet Transatlantic Trade and Investment Partnership (förkortat TTIP) kommer orsaka det dess kritiker kallar âregulatory chillâ. Förhandlingar om avtalet pĂ„gĂ„r för nĂ€rvarande mellan EU och USA. TTIP kommer nĂ€stan sĂ€kert innehĂ„lla regler om investeringsskydd och en klausul om tvistlösning i investeringstvister, vilket Ă€r sedvanligt i frihandelsavtal. Den mest vanliga formen av tvistlösning i investeringstvister Ă€r investor-state dispute settlement (förkortat ISDS). ISDS tillĂ„ter investerare förbigĂ„ domstolssystemet i det land dĂ€r de investerat för att i stĂ€llet stĂ€mma den suverĂ€na staten direkt i en internationell skiljenĂ€mnd, förutsatt att staten brutit mot dess Ă„taganden enligt ett investeringsavtal. Kritikerna menar att stater som Ă„tagit sig skyldigheter enligt ett investeringsavtal - i synnerhet samtycke till ISDS-prövningar - kommer underlĂ„ta att stifta lagar till förmĂ„n för sina invĂ„nare om en utlĂ€ndsk investerares intressen kan hotas. Australien stĂ€mdes nyligen av en tobakstillverkare efter att ha infört en lag som förbjuder logotyper pĂ„ tobaksprodukter. Kritikerna menar att hotet om skiljeförfarande kan ha en avskrĂ€ckande effekt pĂ„ staternas utveckling av lagen. Uppsatsen nĂ„r slutsatsen att TTIP nĂ€stan sĂ€kert kommer orsaka s.k. âregulatory chillâ. Det Ă€r omöjligt att pĂ„ förhand sĂ€ga hur stor inverkan avtalet kommer ha pĂ„ lagstiftarna, dĂ„ det kommer bero pĂ„ hur investeringsskyddet Ă€r utformat. DĂ„ avtalet fortfarande Ă€r i förhandlingsfasen Ă€r lite information tillgĂ€nglig om dess exakta innehĂ„ll. Förmodligen kommer TTIP inte ha allt för stor negativ inverkan pĂ„ staters vilja att stifta skyddslagar, dĂ„ ISDS-förfarandet de senaste Ă„ren har blivit allt mer transparent och öppet
Ăr digital valuta det nya guldet?
Valutakursrisk har historiskt hanterats med negativt korrelerad eller okorrelerade instrument för att minska den totala risken i en portfölj. Som ett resultat av en integrerad vÀrld har sÄdana instrument blivit allt mer sÀllsynta. RÄvaror sÄsom guld har pÄvisat ett negativt samband och mycket av den bakomliggande teorin i uppsatsen Àr dÀrför starkt relaterad till guldet. Digitala valutor Àr ett nyuppkommet fenomen och ett mycket begrÀnsat omrÄde inom finansiell forskning. Dessa delas vanligtvis in i olika kategorier, dÀribland kryptovalutor, till vilken valuta Bitcoin hör. DÄ kryptovalutornas tekniska konstruktion och marknad liknar varandra Àr Bitcoin representativ för de nyare digitala valutor som har fÄtt allt större utrymme i politiska och mediala sammanhang under senare Är. Det finns uttalade liknelser mellan kryptovalutornas framstÀllningsprocess och guldets utvinningsprocess, men Àven andra likheter. Bitcoin har trots sin korta existens relativt guldet pÄvisat ett negativt samband med vÀxelkurser uttryckta i dollar och kan dÀrmed sÀgas vara en fungerande hedge mot valutakursrisk i dollarn, Àven om uthÄlligheten i detta samband kan ifrÄgasÀttas. Valutan Àr extremt volatil och har Ànnu inte nÄtt stabilitet, vilket kan förklaras av bland annat svÀvande legal status och avsaknaden av institutionell anknytning. Kryptovalutorna har blivit föremÄl för kraftig spekulation och dÀrmed har valutornas vÀrdebevarande funktion komprimerats. Ur detta perspektiv Àr de nya digitala valutorna att betrakta som tillgÄng snarare Àn valuta.Exchange rate risk has historically been dealt with through negatively correlated or uncorrelated instruments in order to reduce the overall risk in a portfolio. As a result of an integrated world, such instruments have become increasingly rare. Commodities such as gold have demonstrated a negative relationship, therefore much of the underlying theory in this thesis is strongly related to gold. Digital currencies are a new phenomenon and a very limited area within financial research. These currencies are usually divided into different categories, with cryptocurrencies being one of them, to which the currency Bitcoin belongs. Since the technical construction and market of cryptocurrencies are similar to one another, Bitcoin is considered to be representative of these newer digital currencies, which have frequently appeared in political contexts and media as of late. There is an evident likeness between the process of cryptocurrency creation and gold extraction, amongst other similiarities between these two. The Bitcoin has, in spite of is short existence relative to gold, demonstrated a negative relationship with exchange rates expressed in dollars, and can through this be said to be an effective hedge against the dollar, although the dependability of this relationship is questionable. The currency is extremely volatile and has not yet reached stability, which can partly be explained by its floating legal status and the lack of institutional connection. Cryptocurrencies have been subjected to much speculation and thus the value conservative feature of these currencies has been reduced. From this perspective, new digital currencies should be regarded as assets rather than currencies
- âŠ