1,260 research outputs found
Localització d'emplaçaments per a noves estacions o canvi d'ubicació d'estacions existents en lÃnies de ferrocarril
La xarxa ferrovià ria catalana està basada en un seguit d'infraestructures que tenen el seu origen a mitjans o finals del segle XIX, les quals han mantingut la seva configuració fins l'actualitat. El creixement urbanÃstic registrat dins la perifèria de la ciutat de Barcelona ha fet, però, que les necessitats de la població hagin variat, fent necessari un servei rà pid i de calitat que arribi al major nombre d'usuaris possible, el que fa plantejar l'aparició de nous punts d'accés a la xarxa. Aixà doncs, a partir de dades d'assentament de població, mobilitat i creixement urbanÃstic es podran buscar nous emplaçaments d'estacions o modificacions dels ja existents amb l'objectiu de millorar el servei ofert
Estudi epidemiològic de la depressió major en infants de 3-6 anys
Consultable des del TDXTÃtol obtingut de la portada digitalitzadaNo sabem gaire de les caracterÃstiques de la depressió major entre els 3 i 6 anys de vida. Actualment s'utilitzen els mateixos criteris diagnòstics que en els adults aixà com es recull la mateixa simptomatologia. Els escassos estudis actuals, apunten a la necessitat de crear uns criteris especÃfics que incloguin i donin major rellevà ncia a uns determinats sÃmptomes més propis pels infants d'entre 3 a 6 anys. Quan el que volem és saber la prevalença de depressió major a en aquestes edats, trobem valors al voltant del 0,9 % en població general, tot i que en el nostre paÃs no hi havia cap dada. OBJECTIUS: Aquesta investigació, té per objectiu estudiar la prevalença de la depressió major entre els 3 i 6 anys, aixà com les seves caracterÃstiques. SUBJECTES: Es parteix d'una mostra escolar de 460 infants que cursen P3, P4 i P5 a Olot. S'han confeccionat dos grups a partir de la puntuació en l'instrument ESDM 3-6 omplert per la mestra, amb un total de 132 nens. PROCEDIMENT L'estudi s'ha realitzat en tres fases. En la primera, a partir d'una puntuació igual o superior a 27 en l'ESDM, s'obté un grup amb alta simptomatologia depressiva (N= 72) aixà com es forma un grup control (N=60). Aquest grup control s'ha seleccionat en funció del nombre de casos amb simptomatologia alta, el sexe, curs escolar i aula. S'han passat instruments als pares i al mateix nen. Finalment s'ha realitzat una entrevista clÃnica de comú acord entre dos clÃnics, per tal de determinar el diagnòstic. RESULTATS: Un 0,87% de la mostra presenta depressió major en base a criteris DSM-IV (APA; 1995). No s'observen diferències en funció del sexe, classe socioeconòmica, escola ni curs, mentre és rellevant l'alta simptomatologia depressiva de la mare. Com a sÃmptomes els nens amb depressió, solen presentar els mateixos sÃmptomes recollits en el DSM-IV excepte alteracions en l'alimentació, son i sentiments d'inutilitat i culpa. Per altre banda, es troben sÃmptomes que es presenten de forma significativa en els infants amb depressió major que no estan recollits en el DSM-IV, com són la dificultat en el control d'esfinters, la inhibició conductual i les somatitzacions, el que ens planteja la necessitat de tenir uns criteris adaptats per aquesta edat. DISCUSSIÓ: L'Ãndex de depressió major trobat en aquesta mostra es troba dins la linea de la resta d'estudis. Aquest valor és inferior al trobat en edats superiors. Aquest estudi ha permès observar i destacar, a l'igual que Luby et al (2002), que el nen preescolar pot presentar anhedonia com l'adult, aixà com una simptomatologia propia per aquesta etapa evolutiva. Seria interessant i necessari revisar els criteris diagnòstics de depressió major aixà com estudiar el pes d'alguns d'aquests sÃmptomes com la inhibició conductual o la dificultat en el control d'esfinters (sÃmptomes rellevants en el nostre estudi). Com a variables relacionades, s'ha destacat l'alta simptomatologia depressiva en les mares dels nens amb simptomatologia depressiva alta i en els casos amb depressió major clÃnica, aixà com la vivència d'un esdeveniment estressant. No obstant, ni el sexe, edat, situació sociofamiliar, ni tipus d'escola han presentant diferències significatives entre els grups. CONCLUSIÓ: Trobem un 15,8% d'infants de 3 a 6 anys, amb simptomatologia depressiva alta. L'Ãndex de prevalença de depressió major clÃnica, és del 0,87% seguint els criteris DSM-IV. Hi ha variables familiars com la depressió materna i viure un esdeveniment estressant que es relacionen amb la presència de depressió major en el nen.We don't know much about the features of major depression in 3 to 6 year-olds. Nowadays,the same diagnostical criteria than in adults are used and so are the same symptoms collected. The lack of present studies is due to the need of creating specific criteria which include and give more relevance to certain symptoms associated to 3 and 6 year-olds.When we want to know about the prevalence of major depression at this age, we find rates around 0,9% in average population, although there are no data in our country.OBJECTIVES, AIMS. The aim of this research is to study the prevalence of major depression in 3 and 6 year-olds and set its characteristics.SUBJECTS. The sample has been taken from 460 infants of a nursery school ( P3,P4 i P5) in Olot. Two groups have been made out of the score obtained from an instrument ESDM3-6 filled by the teacher , with a total of 132 children. PROCEDURE. There have been three phases. In the first one, from a score equal or superior to 27 in ESDM, a group with high depressive symptoms(N=72) , as well as a control group (N=60).This control group has been selected according to the number of cases with high symptoms, sex, school year and classroom.Instruments have been filled by both parents and children. Finally, a clinical interview within 2 doctors has been agreed so as to determine the diagnosis. RESULTS. O,87% of the sample presents major depression based on DSM-IV criteria( APA,1995). We do not observe differences according to sex, socio-economical class, school or school year but high depression in the mother is relevant. The symptoms of children with depression are the same as the ones collected in DSM-IV , except food and sleep irregularities, feeling of uselessness and guilt.On the other hand, we find symptoms in children with major which are not collected in DSM-IV , such as the difficulty in controlling sphincters , behavioural inhibition and characterisations.All this raises the need of having criteria adapted to this age. DISCUSSION. Major depression rates found in this sample are in the lines of other research. This value is inferior to the one found in older children. This research has allowed to observe and highlight, like Luby&al.(2002), that children at nursery-school age can present anhedonia when becoming an adult , as well as symptoms of this evolutive age.It would be interesting and necessary to revise diagnostical criteria of major depression and study the importance of some of these symptoms such as conductual inhibition or the difficulty of controlling sphincters ( relevant symptoms in our research). As related features , we have to highlight high depressive symptoms in mothers of children with high depressive symptoms and in cases of major clinical depression, as well as going through a stressful experience . Nevertheless, sex ,age, socio-familiar situation or kind of school have not presented significant differences among groups. CONCLUSION. 15,8% of 3 to 6 year-olds have presented high depressive symptoms. The rate of prevalence of major clinical depression is 0,87% following DSM-IV criteria. Family features like mother's depression and going through a stressful experience have been related to major depression in children
Els canvis en l’Empordà del segle XVIII: la tesi d’una revolució industriosa
En homenatge a Ernest Lluch, Rosa Congost va pronunciar a Figueres una conferència sobre el concepte de revolució industriosa aplicat a l’Empordà del segle XVIII. Presenta resultats d’equips de recerca de la Universitat de Girona, en què de l’anà lisi de les fonts usades: –inventaris post mortem, dots i mercat de terres–, s’arriba a la conclusió que durant el segle XVIII el sector dels treballadors rurals experimenten una millora en les seves condicions de vida  que els porten a millorar l’accés al mercat i a augmentar les seves possessions: mobles, però també immobles, especialment a través de l’accés a la terra en emfiteusi. Tan important és el canvi que els treballadors empordanesos i gironins posen una etiqueta a la seva condició social: menestrals.In honour of Ernest Lluch, Rosa Congost gave a lecture in Figueres, on the concept of  industrious revolution applied to the Empordà region in the eighteenth century. She presented results of the research teams of the University of Girona whose analysis of their sources (post-mortem inventories, dowries and documents related to real estate markets) arrives at the conclusion that, during the eighteenth century, the conditions of rural workers experimented an improvement which, in turn, improved their market access and increased their possessions: movables, but also lands, especially through emphyteusis lease contracts. The change was so important that rural workers in the Empordà and Girona regions put a label on their social condition: artisans (menestral in Catalan)
- …