2,437 research outputs found
Effects of replacing different proportions of barley grain by barley fibre on performance of dairy bulls
The objective of the present experiment was to study the effects of partial replacement of barley grain with barley fibre (BF) on animal performance, carcass traits and diet digestibility of growing dairy bulls. The feeding experiment comprised 20 Finnish Ayrshire bulls and 12 Holstein-Friesian bulls, and four treatments (8 bulls per treatment). There were four diets with two offered at stage 1 (from the initiation of the study to 450 kg live weight) and four at stage 2 (from 450 kg live weight to slaughter). The control diet (BF0) included grass silage (460 g kg–1 dry matter) and barley grain (540), BF25 diet included grass silage (460), barley grain (405) and BF (135), BF50 diet included grass silage (460), barley grain (270) and BF (270), and BF75 diet included grass silage (460), barley grain (135) and BF (405). At stage 1 there were only two treatments (BF0 and BF50) and at stage 2, all four treatments were included. All bulls were fed total mixed ration ad libitum. The mean initial live weight of the bulls was 261 kg and the mean final live weight 650 kg. At stage 1 there were no significant treatment differences in dry matter, energy or protein intakes or in live weight gain. At stage 2, replacing barley grain with BF led to a linear decrease of daily live weight gain (P < 0.05) and a linearly reduced feed conversion (kg dry matter kg–1 live weight gain) (P < 0.05). The apparent digestibility of the organic matter and neutral detergent fibre decreased linearly with increasing BF supplementation (P < 0.001). The dressing proportion and the carcass fat score decreased linearly (P < 0.05) with partial replacement of barley grain with BF. On carcass conformation, treatment had a significant (P < 0.05) quadratic effect: the BF25 and BF50 diets were classified highest. The results indicate that 50% of barley starch can be replaced with BF without affecting growth, but feed efficiency factors may decrease when barley starch is replaced with BF. At 75% replacement, feed intake was reduced, which resulted in a lower energy intake and reduced level of performance
Need for protein supplementation in the diet of growing dairy bulls fed total mixed ration based on moderate digestible grass silage and barley
The objective of the present experiment was to study the need for the protein supplementation in the diet of growing dairy bulls (initial live weight 272 ± 28.5 kg and final live weight 666 ± 31.2 kg, on average) fed total mixed ration based on moderate digestible grass silage and barley. The experiment comprised 24 Finnish Ayrshire bulls and 8 Holstein-Friesian bulls and included four treatments. The control diet (C) consisted of moderate digestible (653 g digestible organic matter in dry matter (DM) grass silage (450 g kg-1 DM), barley grain (275) and barley fibre (275) without protein supplementation. Three isonitrogenous experimental diets included also extra protein, i.e. (1) rapeseed meal (RSM) (supplementation 530 g DM per animal day-1), (2) wet distillers’ solubles (WDS) (600 g) and (3) a mixture of barley protein (90% of fresh weight) and wet distillers’ solubles (10) (BPWDS) (480 g). In all isonitrogenous diets the crude protein content of concentrate increased from 137 to 150 g kg-1 DM (9%) compared with the C diet. All bulls were fed total mixed ration ad libitum. The energy content of all diets was 11.6 MJ kg-1 DM. The live weight gain of the bulls tended to be higher with the BPWDS diet than with the C diet (C 1214 vs. BPWDS 1301 g d-1; p = 0.10), but the treatments had no significant effect on carcass gain, feed conversion or slaughter parameters. Only the BPWDS diet differed significantly from the C diet in DM (C 9.69 vs. BPWDS 10.38 kg DM d-1; p < 0.01) and energy intake (C 112.4 vs. BPWDS 120.3 MJ d-1; p < 0.05). The apparent organic matter digestibility (OMD) was 5% higher in the BPWDS diet than in the C diet (p < 0.001), but the RSM and WDS diets did not differ from the C diet in OMD. The results indicate that the supply of protein in dairy bulls is most probably adequate with moderate digestible, well-preserved grass silage and barley-based concentrates when intake of digestible organic matter is high enough to support microbial protein synthesis in the rumen
Tarvitseeko sonni lisävalkuaista?
Yli puolen vuoden ikäisille lihasonneille annettu valkuaislisä on tarpeeton, jos karkearehuna käytetään hyvälaatuista nurmisäilörehua. Alle puolen vuoden ikäisille eläimille valkuaislisä on sen sijaan tarpeen, koska vasikoilla pötsimikrobien valkuaissynteesi ei vielä riitä kattamaan eläimen valkuaisen tarvetta.vo
Nuorten männiköiden kehitys : taimikonhoito ja ensiharvennus
The aim of this study was to investigate the effects of location, site type, regeneration method and precommercial thinning on the characteristics and development of young, even-aged, pure Scots pine stands. In addition, the effects of timing and intensity of first commercial thinning on the yield and profitability during the rotation period were also studied.
The stand characteristics and external quality of young Scots pine stands and stand-level growth models were based on extensive inventory data of the Finnish Forest Research Institute for young Scots pine stands (3 measurement times, 192 stands). The effect of precommercial thinning on stand development was examined on the basis of long-term experiments (13 stands, 169 plots). The effect of timing and intensity of the first commercial thinning on yield and profitability were based on measurements made in first commercial thinnings (27 stands of Metsähallitus), and the further stand development was modeled using the MOTTI simulator. The thesis was based on four articles and a summary.
Stand level growth models were developed for young, even-aged Scots pine stands. The models reliably predicted the development up until the first commercial thinning stage.
The stand density of young Scots pine stands in Finland was moderately low compared to the target values. In addition, the external quality of pines was low on average. The low stand density and poor external quality will result in the need for quality tree selection in thinnings, if high quality sawn timber is required. In Northern Finland, only 20% of the dominant trees were classified as normal. This will lead to the situation where external quality will remain relatively poor up until the end of rotation.
Early and light precommercial thinning (Hdom 3 m, to a density of 3000 trees per hectare) increased the thinning removal by 40% compared to late and more intensive precommercial thinning (at 7 meters to a density of 2000 trees per hectare). A model for the effect of precommercial thinning on merchantable thinning removal at the first commercial thinning was developed for forest management planning purposes.
When the recommended time of first commercial thinning was delayed from a dominant height of 12 m to 16 m, or by ten years, the yield of merchantable wood was doubled. Simultaneously, the current value of the stumpage revenues (with 4% interest rate) was increased on the average by 65% (330 € per hectare). Variation in stumpage prices or interest rates did not have any effect on the final results. Without exception, delaying the first commercial thinning by ten years seemed to be the most profitable method. This presupposes that precommercial thinning has been carried out at the right time and that tree quality aspects do not be specially considered. Furthermore, the wood yield and economic outcome from the entire rotation were similar regardless of whether the first thinning was performed at the time currently recommended or ten years later.Mänty on yleisin vallitseva puulaji Suomen metsissä. Männyn osuus puustosta on suurin Pohjois-Suomessa, jossa mänty on pääpuulajina 77 % metsämaan pinta-alasta. Puuston kasvu metsissä on lisääntynyt Valtakunnan metsien inventoinnin mukaan 1970-luvulta lähtien. Kasvun lisäys viime vuosikymmeninä on seurausta nimenomaan männiköiden kasvunlisäyksestä, sillä suuri osa männiköistä on nuoria lisääntyvän kasvun vaiheessa olevia metsiköitä. Metsikön nuoruusvaiheen kehitys ja tehdyt metsänhoitotoimet vaikuttavat ratkaisevasti koko loppukiertoajan metsikön puuntuotokseen ja taloudelliseen tuottoon.
Tutkimuksessa tarkastellaan metsikön sijainnin, kasvupaikan, syntytavan ja taimikonhoidon vaikutusta nuorten tasaisten ja puhtaiden männiköiden metsänhoidolliseen tilaan ja kehitykseen. Lisäksi työssä arvioidaan ensiharvennuksen ajoituksen ja voimakkuuden tuotos- ja tuottovaikutuksia aina kiertoajan loppuun asti.
Nuorten, 1970–1980-luvulla perustettujen, männiköiden tiheys on kohtalaisen alhainen. Lisäksi nuorissa männiköissä on paljon ulkoisia laatuvikoja. Heikko laatu yhdistettynä kohtalaisen alhaiseen tiheyteen johtaa laatuharvennustarpeeseen, mikäli halutaan kasvattaa laatupuuta. Pohjois-Suomessa metsikön valtapuista vain 20 % on hyvälaatuisia. Tämä tarkoittaa sitä, että hyvälaatuisia valtapuita ei ole tarpeeksi kasvatettavaksi kiertoajan loppuun asti.
Taimikonhoidon ajoituksella ja voimakkuudella on selvä vaikutus myytävän ainespuun määrään ensiharvennuksessa. Aikainen ja lievä taimikonhoito (valtapituus 3 metriä, tiheys 3000 puuta hehtaarilla taimikonhoidon jälkeen) lisää ensiharvennuskertymää 40 % verrattuna myöhäiseen ja voimakkaampaan taimikonhoitoon (valtapituus 7 metriä, tiheys 2000 puuta hehtaarilla taimikonhoidon jälkeen).
Ensiharvennuksen ainespuukertymä kaksinkertaistuu, kun ensiharvennusta viivästetään 12 metrin valtapituusvaiheesta 16 metrin valtapituusvaiheeseen tai vastaavasti 10 vuodella. Ensiharvennuksen viivästäminen 10 vuodella lisää ensiharvennuksen kantorahatuloja 65 % (330 €/ha, 4 %:n laskentakorkokannalla). Kantohintojen vaihtelu tai laskentakorkokannan muutokset eivät heikennä ensiharvennuksen viivästämisen kannattavuutta hoidetuissa nuorissa metsissä. Ensiharvennuksen viivästäminen edellyttää, että taimikonhoito on tehty ajallaan eikä metsikön laatunäkökohtiin tarvitse kiinnittää erityistä huomiota. Metsikön puuntuotos ja taloudellinen tuotto koko kiertoajalla ovat jokseenkin samat riippumatta siitä tehdäänkö ensiharvennus suositusten mukaisena ajankohtana tai kymmenen vuotta myöhemmin.
Tutkimuksessa laaduilla malleilla pystytään kuvaamaan luotettavasti nuorten, kasvatuskelpoisten mäntyjen kehitys ensiharvennusvaiheeseen saakka. Mallit kattavat maantieteellisesti koko Suomen sekä tyypilliset männyn kivennäismaiden kasvupaikat. Lisäksi työssä laadituilla malleilla voidaan tarkastella käytännön metsäsuunnittelutilanteissa taimikonhoidon ajoituksen ja voimakkuuden vaikutusta ensiharvennuksen ainespuukertymään.
Nuorten männiköiden tiheys, ulkoinen laatu ja metsikkötason kasvumallien laadinta perustuvat Metsäntutkimuslaitoksen talousmetsien taimikoiden inventointikokeisiin (TINKA) (kolme mittauskertaa, 192 metsikköä). Taimikonhoidon vaikutus metsikön kehitykseen pohjautuu Metsäntutkimuslaitoksen järjestettyihin taimikkokokeisiin (13 metsikköä, 169 koealaa). Ensiharvennuksen ajoituksen ja voimakkuuden vaikutus metsikön tuotokseen ja tuottoon perustuu Metsähallituksen 27 ensiharvennusmetsikön mittauksiin ja metsikön jatkokehityksen ennusteisiin MOTTI-ohjelmistolla
Grzegorczyk’s Logics. Part I
AbstractThis article is the second in a series formalizing some results in my joint work with Prof. Joanna Golinska-Pilarek ([9] and [10]) concerning a logic proposed by Prof. Andrzej Grzegorczyk ([11]). This part presents the syntax and axioms of Grzegorczyk’s Logic of Descriptions (LD) as originally proposed by him, as well as some theorems not depending on any semantic constructions. There are both some clear similarities and fundamental differences between LD and the non-Fregean logics introduced by Roman Suszko in [15]. In particular, we were inspired by Suszko’s semantics for his non-Fregean logic SCI, presented in [16].Department of Mathematics and Statistics, University of Helsinki, FinlandGrzegorz Bancerek. The ordinal numbers. Formalized Mathematics, 1(1):91-96, 1990.Grzegorz Bancerek and Krzysztof Hryniewiecki. Segments of natural numbers and finite sequences. Formalized Mathematics, 1(1):107-114, 1990.Czesław Bylinski. Binary operations. Formalized Mathematics, 1(1):175-180, 1990.Czesław Bylinski. Functions and their basic properties. Formalized Mathematics, 1(1): 55-65, 1990.Czesław Bylinski. Functions from a set to a set. Formalized Mathematics, 1(1):153-164, 1990.Czesław Bylinski. Partial functions. Formalized Mathematics, 1(2):357-367, 1990.Czesław Bylinski. Some basic properties of sets. Formalized Mathematics, 1(1):47-53, 1990.Agata Darmochwał. Finite sets. Formalized Mathematics, 1(1):165-167, 1990.Joanna Golinska-Pilarek and Taneli Huuskonen. Logic of descriptions. A new approach to the foundations of mathematics and science. Studies in Logic, Grammar and Rhetoric, 40(27), 2012.Joanna Golinska-Pilarek and Taneli Huuskonen. Grzegorczyk’s non-Fregean logics. In Rafał Urbaniak and Gillman Payette, editors, Applications of Formal Philosophy: The Road Less Travelled, Logic, Reasoning and Argumentation. Springer, 2015.Andrzej Grzegorczyk. Filozofia logiki i formalna logika niesymplifikacyjna. Zagadnienia Naukoznawstwa, XLVII(4), 2012. In Polish.Taneli Huuskonen. Polish notation. Formalized Mathematics, 23(3):161-176, 2015. doi:1 0.1515/forma-2015-0014.Beata Padlewska. Families of sets. Formalized Mathematics, 1(1):147-152, 1990.Konrad Raczkowski and Paweł Sadowski. Equivalence relations and classes of abstraction. Formalized Mathematics, 1(3):441-444, 1990.Roman Suszko. Non-Fregean logic and theories. Analele Universitatii Bucuresti. Acta Logica, 9:105-125, 1968.Roman Suszko. Semantics for the sentential calculus with identity. Studia Logica, 28: 77-81, 1971.Andrzej Trybulec. Enumerated sets. Formalized Mathematics, 1(1):25-34, 1990.Zinaida Trybulec. Properties of subsets. Formalized Mathematics, 1(1):67-71, 1990.Edmund Woronowicz. Relations and their basic properties. Formalized Mathematics, 1 (1):73-83, 1990.Edmund Woronowicz. Relations defined on sets. Formalized Mathematics, 1(1):181-186, 1990.Edmund Woronowicz and Anna Zalewska. Properties of binary relations. Formalized Mathematics, 1(1):85-89, 1990
Luomunaudanlihan tuotannon lisääminen kangertelee
Luomulihan kysyntä on viime aikoina jatkuvasti kasvanut. Kysyntään ei kuitenkaan pystytä Suomessa vastaamaan, sillä nykyiset luomulihan tuotantomäärämme ovat häviävän pieniä. Niinpä luomukotieläinten määrää pitäisi nopeasti pystyä lisäämään, jotta luomutuotanto voisi uskottavasti jatkua maassamme.vo
Effects of silage additives on intake, gain and carcass traits of growing and finishing dairy bulls
Luken kirjat, raportit, oppaat ja esitteet. NautaNurmi -project, research report 18.4.2016201
- …