15 research outputs found
Temapresentation : Att bilda lÀrare i digital kompetens
Utbildning och lÀrande. Tidskrift</p
The rationale of online learning communities
Abstract. This study presents a typology for Online Learning Communities (OLC). People have always been members of different learning groups. OLC is about people who share a common interest and learn in a collaborative mode using information and communication technology (ICT). People communicate globally and exchange information with expectations to find others interested in the same subject. The aim of the article is to suggest categories for existing forms of OLC. Six different categories of OLC are presented, in which participants respectively environment are dividing factors. The typology defines each type of OLC depending on if the environment is online or blended. A mixture between online and physical meetings creates the blended environment. The other factor is based on if the participants practice is related to an educational or professional environment, and perhaps sited in an environment connected to a shared interest
Temapresentation : Att bilda lÀrare i digital kompetens
Utbildning och lÀrande. Tidskrift</p
A professional community goes online - a study of an online learning community in general medicine
The aim of the study is to investigate how an e-mailing list, organised and managed by a Swedish professional association of general medicine, functions as an online learning ommunity (OLC). In a contemporary networked
society, people participate online in order to share knowledge and experiences about shared interests. Swedish professional and occupational associations face crucial challenges when building OLCs to support their members as they lack knowledge about maintaining online activities and professional networks that last longer than just a month. The longitudinal empirical material based on
postings sent for a period of seven years has been collected from the web archive supporting the e-mailing list. The research questions examine the text-based material focusing on the characteristics of the articipants, what they do online, and what they talk about. The analysis of the emographic statistics of participation, content analyses, and social network analyses take their departure in sociocultural theories and concepts of communities of practice. The findings indicate that e-mailing lists have the potential to enhance participation in online professional communities due to the articipantsâ strict focus on the specialist subject when contributing online. The online activities show that the OLC is more than just an exchange of e-mail, sent back and forth among a group of participants. The OLC becomes an arena for the formation of professional identities that holds the general practice all together. Even if the number of subscribers increases over the years it does not automatically raise the number of contributing participants. The thesis suggests that OLCs can be built upon existing synchronous tools which are embedded in professionalsâ daily work. Design implications derived from this thesis challenge professional and occupational associations to rethink strategies for organising continual professional development in terms of existing nfrastructures for participation
How to Include Female Students in Technical Computer Science Study Programs
This study examines why female students do not register in computer sciencerelated programs after submitting their application. In design for inclusion in academic culture, pedagogical implications are based on empirical findings that intend to foster a more heterogeneous group, which can be introduced to promote studentâs interest in technology
Certifiering av arbetsintegrerat lÀrande i högre utbildning
För att Sverige ska kunna konkurrera i den globala ekonomin mÄste vÄra studenter med examen frÄn högre utbildning vara redo för en karriÀr i arbetslivet. För Högskolan VÀst innebÀr detta att vÄra utbildningar ska utvecklas i samverkan med partners frÄn omgivande samhÀlle för att kunna erbjuda ett relevant och attraktivt utbildningsutbud, som svarar mot arbetsmarknadens lÄngsiktiga kompetensbehov. Vid Högskolan VÀst görs detta strategiska arbete inom ramen för vÄr profil arbetsintegrerat lÀrande (AIL). För oss bygger AIL-profilen pÄ att avancerad kunskap skapas pÄ mÄnga hÄll i samhÀllet och att teoretisk och praktisk kunskap Àr lika viktiga. Vi vill att vÄra studenter utvecklar förmÄgor och fÀrdigheter som gör att de kan ingÄ i och driva hÄllbar samhÀllsutveckling i praktiken. För att uppnÄ en strategisk och kvalitativ utveckling av AIL beslutade Högskolan VÀsts styrelse att AIL-certifiera alla utbildningsprogram med ett tydligt hÄllbarhetsperspektiv. Kvalitetsprocessen kallas AIL-certifieringsprocessen, vars syfte Àr att sÀkerstÀlla att alla studenter möts av och kritiskt kan reflektera kring till AIL, dess innehÄll, vÀrde och utmaningar utifrÄn ett hÄllbarhetsperspektiv. Denna studie presenterar erfarenheterna frÄn tvÄ omgÄngar av AIL-certifieringar dÀr 11 utbildningsprogram genomgÄtt processen. Arbetet har inneburit utformning av kriterieomrÄden för att kunna kvalitetssÀkra kursplaner och utbildningsplaner utifrÄn olika kunskapsformer. En initial vÀgledningsmodell med kompletterande inspiration och stödstruktur till kriterieomrÄdena har tagits fram. Resultatet visar pÄ att det finns ett flertal olika typer av AIL-aktiviteter som Äterspeglar mÄngfalden av AIL i undervisningen och de sÀtt som utbildningar vid Högskolan VÀst har relation till och samverkar med arbetsgivare och organisationer. Processen kom att prÀglas av kollegialitet och erfarenhetsutbyte vilket Àven resulterat i kvalitetsutvecklande aktiviteter inom program och kurser. Det lÄngsiktiga bidraget Àr att ta fram ett kvalitetsramverk för AIL i högre utbildning med tydlig koppling till hÄllbar utveckling. Ett sÄdant kvalitetsramverk ska kunna spridas till fler lÀrosÀten som systematiskt vill utveckla AIL som en tydlig kvalitetsdimension i högre utbildning.
Certifiering av arbetsintegrerat lÀrande i högre utbildning
För att Sverige ska kunna konkurrera i den globala ekonomin mÄste vÄra studenter med examen frÄn högre utbildning vara redo för en karriÀr i arbetslivet. För Högskolan VÀst innebÀr detta att vÄra utbildningar ska utvecklas i samverkan med partners frÄn omgivande samhÀlle för att kunna erbjuda ett relevant och attraktivt utbildningsutbud, som svarar mot arbetsmarknadens lÄngsiktiga kompetensbehov. Vid Högskolan VÀst görs detta strategiska arbete inom ramen för vÄr profil arbetsintegrerat lÀrande (AIL). För oss bygger AIL-profilen pÄ att avancerad kunskap skapas pÄ mÄnga hÄll i samhÀllet och att teoretisk och praktisk kunskap Àr lika viktiga. Vi vill att vÄra studenter utvecklar förmÄgor och fÀrdigheter som gör att de kan ingÄ i och driva hÄllbar samhÀllsutveckling i praktiken. För att uppnÄ en strategisk och kvalitativ utveckling av AIL beslutade Högskolan VÀsts styrelse att AIL-certifiera alla utbildningsprogram med ett tydligt hÄllbarhetsperspektiv. Kvalitetsprocessen kallas AIL-certifieringsprocessen, vars syfte Àr att sÀkerstÀlla att alla studenter möts av och kritiskt kan reflektera kring till AIL, dess innehÄll, vÀrde och utmaningar utifrÄn ett hÄllbarhetsperspektiv. Denna studie presenterar erfarenheterna frÄn tvÄ omgÄngar av AIL-certifieringar dÀr 11 utbildningsprogram genomgÄtt processen. Arbetet har inneburit utformning av kriterieomrÄden för att kunna kvalitetssÀkra kursplaner och utbildningsplaner utifrÄn olika kunskapsformer. En initial vÀgledningsmodell med kompletterande inspiration och stödstruktur till kriterieomrÄdena har tagits fram. Resultatet visar pÄ att det finns ett flertal olika typer av AIL-aktiviteter som Äterspeglar mÄngfalden av AIL i undervisningen och de sÀtt som utbildningar vid Högskolan VÀst har relation till och samverkar med arbetsgivare och organisationer. Processen kom att prÀglas av kollegialitet och erfarenhetsutbyte vilket Àven resulterat i kvalitetsutvecklande aktiviteter inom program och kurser. Det lÄngsiktiga bidraget Àr att ta fram ett kvalitetsramverk för AIL i högre utbildning med tydlig koppling till hÄllbar utveckling. Ett sÄdant kvalitetsramverk ska kunna spridas till fler lÀrosÀten som systematiskt vill utveckla AIL som en tydlig kvalitetsdimension i högre utbildning.
Förstudie kompetensbehov informationssÀkerhet
PĂ„ uppdrag av Myndigheten foÌr samhaÌllsskydd och beredskap (MSB) har en foÌrstudie genomfoÌrts med syftet att sammanstaÌlla forskningsresultat om kompetenshoÌjande aÌtgaÌrder inom informationssaÌkerhetsomraÌdet foÌr att kartlaÌgga utbildningsbehov och identifierade nyttoeffekter. Arbetet har genomfoÌrts av forskare fraÌn tre olika laÌrosaÌten, HoÌgskolan SkoÌvde, Karlstad Universitet och Stockholms Universitet, samt inom tre forskningsdiscipliner naÌmligen pedagogik, informationssaÌkerhet och foÌretagsekonomi. FoÌrstudien har haft i uppdrag att besvara foÌljande fraÌgestaÌllningar: Hur definieras kompetens? Hur maÌter man kompetens? Hur skiljer sig olika typer av utbildningsinsatser avseende nyttoeffekter? Vilka erfarenheter, utvaÌrderingar foÌrklaringsfaktorer kan identifieras? Hur och i vilken utstraÌckning tillgodogoÌrs olika typer av utbildningar? Vad kaÌnnetecknar framgaÌngsrika utbildningsinsatser? Resultatet visar att kompetensbegreppet aÌr svaÌrdefinierat och det finns ingen tydlig definition av begreppet. Ett foÌrsoÌk till en sammanfattande beskrivning av kompetensbegreppet utifraÌn granskningen aÌr att kompetens innebaÌr en viss uppsaÌttning kunskaper, faÌrdigheter, etik och attityder i en viss kontext. Kompetens innefattar baÌde egenskaper och intentioner daÌr egenskap inkluderar kunskap och faÌrdighet, och intentioner innefattar etik och attityder. Allt maÌste dock relatera till en kontext och alltid ses i sitt sammanhang. Ytterst faÌ studier har fokus paÌ maÌtning av kompetens baÌde generellt och inom informationssaÌkerhetsomraÌdet. De studier som genomfoÌrt naÌgon form av maÌtning maÌter fraÌmst kompetens utifraÌn det akademiska faÌltet och daÌ i foÌrsta hand utifraÌn ett kunskapsperspektiv. Forskning av maÌtning paÌ yrkesverksamma aÌr minimal inom de soÌkomraÌden som granskats i denna foÌrstudie. Avseende kompetensbehov, nyttoeffekter, erfarenheter och framgaÌngsfaktorer visar granskningen att framgaÌngsfaktorer generellt aÌr naÌr utbildningsinsatserna foÌr yrkesverksamma har ett praktiknaÌra fokus. Motivationen och engagemanget hos de som gaÌr en utbildning aÌr av avgoÌrande betydelse. Det gaÌr inte direkt att avgoÌra vilka utbildningstyper eller aktiviteter som aÌr av stoÌrst betydelse utan granskningen visar att en kombination av olika utbildningsformer och aktiviteter aÌr att foÌredra. Vidare aÌr dialog och diskussion i den dagliga verksamheten av stor betydelse foÌr att bygga upp en haÌllbar saÌkerhetskultur i organisationen. Den s k tysta kunskapen ska inte underskattas utan behoÌver tas i beaktande och stoÌdjas. Ytterligare aÌr ledningens engagemang, delaktighet och stoÌd foÌr utbildningens genomfoÌrande av avgoÌrande betydelse om en utbildning ska uppnaÌ en tydlig effekt i verksamheten. Granskningen visar att det finns behov av ytterligare forskning avseende kompetensbehov och paÌ vilket saÌtt olika utbildningsinsatser ger effekt i organisationer. FoÌrslag paÌ ett diskussionsunderlag foÌr framtida arbete har tagits fram. FoÌrslagen innefattar bl a behov av kompetensanalyser, metoder och verktyg foÌr att maÌta utbildningseffekter, riktade kompetenshoÌjande insatser foÌr managementnivaÌn, longitudinella studier foÌr uppfoÌljning av effekter samt utveckling av metoder och verktyg foÌr ett situerat laÌrande. Granskningen har genomfoÌrts inom olika disciplinomraÌden vilket har uppfattats mycket positivt av de deltagande forskarna. Eftersom informationssaÌkerhet aÌr ett interdisciplinaÌrt omraÌde kraÌvs ocksaÌ att bredare perspektiv och ytterligare discipliner boÌr ingaÌ i framtida foÌrdjupade analyser i omraÌdet. Exempel paÌ tillkommande discipliner aÌr beteendevetenskap, psykologi och juridik. Behovet av kompetens inom informationssaÌkerhetsomraÌdet laÌr inte minska i framtiden och ytterligare forskning behoÌvs foÌr att raÌtt utbildning ska naÌ raÌtt person vid raÌtt tidpunkt och paÌ raÌtt plats. SkoÌvde i mars 201
Spelbaserad simulering för insatsutbildning : Slutrapport
Denna rapport Àr en avrapportering av projektet Spelbaserad simulering för insatsutbildning. Projektet syftar till att: Studera hur serious games kan förstÀrka lÀrandemiljön i trÀning och utbildning Praktiskt testa och analysera anvÀndningen av spelteknologi för att ta fram rekommendationer för konstruktion av trÀningssimulatorer Skapa underlag för utveckling av RÀddningsverkets utbildningsmetoder genom samarbete mellan forskare och praktiker Serious games och spelbaserad simulatortrÀning ses som en möjlighet att vidareutveckla undervisnings- och trÀningsmiljön inom rÀddningstjÀnst. Begreppet serious games definieras som att anvÀnda spel och spelteknik för att uppnÄ syften utöver ren underhÄllning. För att utnyttja omrÄdets potential i största möjliga mÄn krÀvs en kombination av att utveckla och anpassa teknik sÄ att den passar för ÀndamÄlet, detta kan till exempel innebÀra att utnyttja de möjligheter som modern spelteknik ger för att logga anvÀndarbeteende och resultat. Dessutom innefattar serious games en komponent av speldesign, det vill sÀga att utnyttja möjligheter som spel ger för att skapa en motiverande och engagerande lÀrandemiljö. Detta kan till exempel innebÀra att skapa tÀvlingsmoment och poÀngsystem som sporrar till upprepad anvÀndning. I projektet har vi utnyttjat sÄvÀl teknik- som speldesignskomponenten. Projektets syften har uppnÄtts genom att producera och utvÀrdera ett prototypspel för insatstrÀning samt en modell för hur serious games kan anvÀndas i trÀning och utbildning. De huvudsakliga resultaten bestÄr av en spelprototyp av ett webbaserat spel för att trÀna beslutsfattande pÄ taktisk nivÄ samt en pedagogisk modell för spelbaserad trÀning. Prototypen och modellen har testats pÄ en distanskurs för RÀddningsledarutbildning i regi av Myndigheten för samhÀllsskydd och beredskap (MSB). UtvÀrderingen visar pÄ goda resultat vad gÀller systemets anvÀndbarhet. Den pedagogiska potentialen har inte kunnat utvÀrderas fullt ut dÄ prototypen inte blev en tillrÀckligt integrerad del i kursen dÀr den utvÀrderades. Projektet visar att spelbaserad trÀning kan vara en möjlighet för pedagogisk utveckling med avseende pÄ bÄde teknik och pedagogisk kontext. I detta sammanhang Àr det viktigt att poÀngtera vikten av att genomföra och utvÀrdera pedagogiska anpassningar i samband med spelbaserad trÀning. Vidare har projektet har samarbetat med olika konstellationer av lÀrare och kursdeltagare vid MSB. En viktig lÀrdom Àr att tydliga resurser och organisatoriskt engagemang finns pÄ plats i den hÀr typen av samproducerande forskningsprojekt
Spelbaserad simulering för insatsutbildning : Slutrapport
Denna rapport Àr en avrapportering av projektet Spelbaserad simulering för insatsutbildning. Projektet syftar till att: Studera hur serious games kan förstÀrka lÀrandemiljön i trÀning och utbildning Praktiskt testa och analysera anvÀndningen av spelteknologi för att ta fram rekommendationer för konstruktion av trÀningssimulatorer Skapa underlag för utveckling av RÀddningsverkets utbildningsmetoder genom samarbete mellan forskare och praktiker Serious games och spelbaserad simulatortrÀning ses som en möjlighet att vidareutveckla undervisnings- och trÀningsmiljön inom rÀddningstjÀnst. Begreppet serious games definieras som att anvÀnda spel och spelteknik för att uppnÄ syften utöver ren underhÄllning. För att utnyttja omrÄdets potential i största möjliga mÄn krÀvs en kombination av att utveckla och anpassa teknik sÄ att den passar för ÀndamÄlet, detta kan till exempel innebÀra att utnyttja de möjligheter som modern spelteknik ger för att logga anvÀndarbeteende och resultat. Dessutom innefattar serious games en komponent av speldesign, det vill sÀga att utnyttja möjligheter som spel ger för att skapa en motiverande och engagerande lÀrandemiljö. Detta kan till exempel innebÀra att skapa tÀvlingsmoment och poÀngsystem som sporrar till upprepad anvÀndning. I projektet har vi utnyttjat sÄvÀl teknik- som speldesignskomponenten. Projektets syften har uppnÄtts genom att producera och utvÀrdera ett prototypspel för insatstrÀning samt en modell för hur serious games kan anvÀndas i trÀning och utbildning. De huvudsakliga resultaten bestÄr av en spelprototyp av ett webbaserat spel för att trÀna beslutsfattande pÄ taktisk nivÄ samt en pedagogisk modell för spelbaserad trÀning. Prototypen och modellen har testats pÄ en distanskurs för RÀddningsledarutbildning i regi av Myndigheten för samhÀllsskydd och beredskap (MSB). UtvÀrderingen visar pÄ goda resultat vad gÀller systemets anvÀndbarhet. Den pedagogiska potentialen har inte kunnat utvÀrderas fullt ut dÄ prototypen inte blev en tillrÀckligt integrerad del i kursen dÀr den utvÀrderades. Projektet visar att spelbaserad trÀning kan vara en möjlighet för pedagogisk utveckling med avseende pÄ bÄde teknik och pedagogisk kontext. I detta sammanhang Àr det viktigt att poÀngtera vikten av att genomföra och utvÀrdera pedagogiska anpassningar i samband med spelbaserad trÀning. Vidare har projektet har samarbetat med olika konstellationer av lÀrare och kursdeltagare vid MSB. En viktig lÀrdom Àr att tydliga resurser och organisatoriskt engagemang finns pÄ plats i den hÀr typen av samproducerande forskningsprojekt