13 research outputs found
Petsamolaisten etujärjestötoiminta Suomessa 1944–1953
Tutkimukseni ”Petsamolaisten etujärjestötoiminta Suomessa 1944–1953” käsittelee sotien jälkeisessä Suomessa petsamolaisten järjestäytymistä etujärjestöiksi, toiminnan sisältöä ja sen tuloksia. Aihetta tarkastellaan jäsenmäärältään suurimman järjestön, Petsamon Siirtoväki ry:n kautta, koska sen toiminnasta on jäänyt eniten arkistomateriaalia. Tärkeimpiä lähteitä ovat Petsamon Siirtoväki ry:n aktiivijäsenten kokoamien arkistoaineistojen lisäksi järjestön vaikutuskohteiden arkistot. Tutkimusmenetelmä on laadullinen: tutkimuksen tarkoituksena on muodostaa lähteiden pohjalta mahdollisimman laaja kokonaiskuva etujärjestötoiminnan keskeisistä vaiheista. Petsamolaisten etujärjestötoiminnan ensimmäinen aalto tapahtui evakkopaikkakunnalla Kalajoella 1944–1945, jossa järjestäydyttiin ensimmäisiin yhteisiin kokouksiin, ja yhteyksiä haettiin muihin Lapin evakkoryhmiin sekä petsamolaisten asutuksesta ja korvauksista päättäviin toimielimiin. Vaikutuskeinoiksi muodostuivat yhteydet kansanedustajiin ja osallisuus keskeisiin avustuksista ja asutuksesta päättäviin elimiin paikallisella tasolla. Siirtolaiset järjestivät suurkokouksia, joiden perusteella kirjoitettiin julkilausumia. Petsamolaiset onnistuivat vaikuttamaan väestöryhmiensä sijoitussuunnitelmiin Pohjois-Suomessa. Etujärjestötoiminnan toinen aalto koettiin vuodesta 1949 lähtien, jolloin Valtioneuvosto nimitti niin kutsutun Petsamolaiskomitean selvittämään petsamolaisten huonontunutta taloudellista tilannetta. Petsamon Siirtoväki ry asemoitui julkisesti 1950 Petsamolaiskomiteaa vastaan, koska sen ei koettu saavan tuloksia aikaan. Petsamolaiskomitea jätti mietintönsä kesäkuussa 1950, ja sen perusteella säädettiin kaksi lakia petsamolaisten maansaantiin ja korvauksiin liittyen. Siirtoväkijärjestön ehdottomat vaatimukset ja toiminnan vasemmistolainen luonne kavahduttivat petsamolaisia, joka johti etujärjestötoiminnan hajaantumiseen kahdeksi eri järjestöksi, eli Petsamon Siirtoväki ry:ksi ja Turjan Liitoksi. Molemmat etujärjestöt toimivat uusien lakien toteutuksessa asiantuntijaeliminä. Petsamolaisten etujärjestöjen vaikutusmahdollisuudet verrattuna karjalaisiin etujärjestöihin olivat vaatimattomat. Vuonna 1940 perustettu Karjalan Liitto oli vakiinnuttanut paikkansa siirtolaisiin liittyvässä päätöksenteossa jo sotien aikana, ja sen jäsenet olivat keskeisillä paikoilla valtioneuvostossa ja sen elimissä. Niin petsamolaisten kuin karjalaistenkin etujärjestöjen voidaan katsoa edustaneen viiteryhmiään laajasti koko puoluekentän tasolla, mutta loppujen lopuksi esitettyjen asioiden läpivienti eduskunnassa oli riippuvainen valtiontalouden tilasta ja sen hetkisen hallituksen talouspolitiikasta. Tärkeimpien taloudellisten kysymysten tullessa ratkaistuiksi etujärjestötoiminnan luonne muuttui 1950-luvulla kulttuuria ja yhteishenkeä vaalivaan, pehmeämpään suuntaan
Recommended from our members
Reflux aspiration in lungs of dogs with respiratory disease and in healthy West Highland White Terriers
Background: Gastroesophageal reflux and microaspiration (MA) of gastric juice are associated with various human respiratory diseases but not in dogs. Objective: To detect the presence of bile acids in bronchoalveolar lavage fluid (BALF) of dogs with various respiratory diseases. Animals: Twenty-seven West Highland White Terriers (WHWTs) with canine idiopathic pulmonary fibrosis (CIPF), 11 dogs with bacterial pneumonia (BP), 13 with chronic bronchitis (CB), 9 with eosinophilic bronchopneumopathy (EBP), 19 with laryngeal dysfunction (LD), 8 Irish Wolfhounds (IWHs) with previous BPs, 13 healthy WHWTs, all privately owned dogs, and 6 healthy research colony Beagles Methods: Prospective cross-sectional observational study with convenience sampling of dogs. Bile acids were measured by mass spectrometry in BALF samples. Total bile acid (TBA) concentration was calculated as a sum of 17 different bile acids. Results: Concentrations of TBA were above the limit of quantification in 78% of CIPF, 45% of BP, 62% of CB, 44% of EBP, 68% of LD, and 13% of IWH dogs. In healthy dogs, bile acids were detected less commonly in Beagles (0/6) than in healthy WHWTs (10/13). Concentrations of TBA were significantly higher in CIPF (median 0.013 mu M, range not quantifiable [n.q.]-0.14 mu M, P <.001), healthy WHWTs (0.0052 mu M, n.q.-1.2 mu M, P = .003), LD (0.010 mu M, n.q.-2.3 mu M, P = .015), and CB (0.0078 mu M, n.q.-0.073 mu M, P = .018) groups compared to Beagles (0 mu M, n.q.). Conclusion and Clinical Importance: These results suggest that MA occurs in various respiratory diseases of dogs and also in healthy WHWTs.Peer reviewe