484 research outputs found
Multiculturalism in an everyday perspective: Immigration and settlement services in Vancouver, Canada
This thesis examines social relationships and everyday encounters between immigrants and focus particularly on representatives of organizations working to help immigrants integrate and settle in a multicultural society. Canadaâs support of multicultural policies and âvisible minoritiesâ is grounded in their constitution, and Canada is known as a country with liberal immigration policies. This thesis explores what multiculturalism means for people who use the word as part of their every day vocabulary, and if living in a multicultural society influence immigrantsâ sociality in relation to three important topics; transnational ties, citizenship and community participation and their experiences of discrimination and racism. My interlocutors are mainly immigrants who work in what they refer to as the âsettlement industryâ, meaning that they work in non-profit organizations that offer settlement services to immigrants to help them settle in and adapt to Canadian society. For my interlocutors, multiculturalism was a concept used to describe their environment, but it was also used to describe a corner-stone of their society and a way of living. In this thesis I explore perceptions of multiculturalism that are based on misunderstandings and romanticized utopian ideas of what multiculturalism is and what it was intended to do. I try to deconstruct these romanticized perceptions by exploring the multicultural society as seen from my interlocutorsâ point of view, the average working immigrant, rather than the state, and I discuss multiculturalism as the mundane household-concept it was to them.MasteroppgaveSANT350MASV-SAN
From the desk to the cyborgâs faceless interaction in The Norwegian Labour and Welfare Administration
We explore the shift from desk to digital services in the Norwegian Labour and Welfare Administration (NAV). This organizational shift is part of the âChannel Strategyâ, which aims to route service users through multiple choices of media channel in NAV. The research question is: How do NAV service users with mental health challenges and co-occurring disorders experience the digitalization of NAVâs services? Our methodological framework is a bottom-up perspective. Our empirical sample consists of qualitative interviews with 25 service users with co-occurring disorders and challenges with mental health problems who have extensive knowledge of and experience using NAVâs services. The findings indicate a shift towards what we have termed âfaceless interactionâ, which refers to interactions related to users, frontline workers and the welfare system, as well as to how users respond to mediation in a digital context. In this integrated circuit, humans are responding to the terms set by technology; human interaction related to user involvement and responsibility is less prominent. The conclusion indicates that a shift towards digital social services in NAV requires new forms of skill and communication among both frontline workers in NAV and users with mental health challenges and co-occurring disorders. Keywords: Digitalization, co-occurring disorders, service user involvement, social interactions, cyborg bureaucracypublishedVersio
The epidemiology of shoulder dislocations in Oslo
There are few previous studies on the incidence of shoulder dislocation in the general population. The aim of the study was to report the incidence of acute shoulder dislocations in the capital of Norway (Oslo) in 2009. Patients of all ages living in Oslo, sustaining a dislocation of the glenohumeral joint, were identified using electronic diagnosis registers, patient protocols, radiological registers of the hospitals, and the Norwegian Patient Register (NPR). The overall incidence rate was 56.3 [95% confidence interval (CI) 50.2â62.4] per 100 000 person-years, with rates of 82.2 (95% CI 71.7â92.8) and 30.9 (95% CI 24.5â37.3) in men and women, respectively. The incidence of primary dislocations was 26.2 (95% CI 22.1â30.4). The overall incidence of shoulder dislocations in Oslo was higher than previously reported incidences. The incidence of primary dislocations was also higher than that in previously reported studies for the general population but it was close to the incidence reported in MalmĂž, Sweden
OppfĂžlging av foreldre med barn plassert i fosterhjem â PĂ„ hvilken mĂ„te kan oppfĂžlgingen komme barnet til gode? : En kvalitativ studie av barnevernsarbeideres refleksjoner over egen praksis
Dette er en studie som fokuserer pÄ barneverntjenestens oppfÞlging av foreldre med
barn plassert i fosterhjem. Studiens hovedproblemstilling er pÄ hvilken mÄte oppfÞlging
av foreldre kan komme det plasserte barnet til gode. I studien har jeg vĂŠrt opptatt av
barnas plass i det oppfĂžlgingsarbeidet som barnevernsarbeidere gjĂžr overfor barnas
foreldre. Empirien som ligger til grunn, er fokusgruppeintervju av til sammen ti
barnevernsarbeidere i to fokusgrupper.
En finner sparsomt med forskning knyttet til pÄ hvilken mÄte barnevernets oppfÞlging
kan komme barnet til gode. Studien er dermed ment som ett bidrag til Ă„ Ăžke innsikten i
det arbeidet barnevernsarbeiderne gjÞr, nÄr de fÞlger opp foreldre med barn i
fosterhjem.
Studien er hermeneutisk orientert. Jeg tar sikte pÄ Ä utforske meningsinnholdet i de
refleksjoner barnevernsarbeiderne gjĂžr omkring oppfĂžlging av foreldre. Jeg gjĂžr en
tolkning og diskusjon av det barnevernsarbeiderne deler bla. ved Ă„ utgangspunkt et
teoretisk perspektiv om et sammenhengende barneliv for barnet i fosterhjem. I denne
studien dreier det seg blant annet om hvordan barnevernet i sitt oppfĂžlgingsarbeid gjĂžr
en innsats for Ä binde sammen de ulike delene av barnas liv. Barnevernet kan altsÄ, i sin
oppfĂžlging av foreldre bidra til Ă„ skape en sammenheng for barnet, mellom det livet
barnet har med foreldre, det livet som barnet har i fosterhjemmet, og videre i livet til
barnet sett i et lengre perspektiv.
Flere funn i denne studien viser at barnevernsarbeidernes oppfĂžlging av foreldre
fremstÄr som komplekst og mangesidig. Barnevernsarbeiderne har til hensikt Ä gi
foreldre stÞtte og veiledning, nÄr barna plasseres i fosterhjem. De strekker seg langt for
Ä fÄ til et samarbeid med foreldrene. Et sÊrlig fremtredende funn, er at
barnevernsarbeiderne i sitt oppfĂžlgingsarbeid har som fokus Ă„ ivareta forbindelsen
mellom barnet og foreldrene. Dette gjĂžr de blant annet ut i fra en tanke om at kontakt
med foreldre og kjennskap til foreldrenes liv pÄ ulike mÄter kan ha betydning for barnet
bÄde under selve plasseringen, videre i den tiden barnet bor i fosterhjem og senere for
barnets historie om sitt liv
KjÞres det fortere sent om kvelden enn pÄ dagtid?
I dette prosjektet ble det undersÞkt om det blir kjÞrt fortere sent om kvelden enn pÄ dagtid. Ettersom to vanlige fartsgrenser i HaugesundsomrÄdet er 50 km/t og 70 km/t, er det veger med disse fartsgrensene som skal undersÞkes. En vegstrekning med hver av disse fartsgrensene ble funnet, og det ble gjort en mÄlinger klokken 07:50, 14:00 og 22:30 pÄ begge vegstrekningene. MÄlingene varte i en time og ble gjort ved hjelp av Ä vite lengden pÄ strekningen og hvor lang tid kjÞretÞyet brukte pÄ denne strekningen. Gjennomsnittsfarten var klart hÞyere sent om kvelden enn pÄ dagtid, men siden feilfeltene er store, er det like sannsynlig at et kjÞretÞy holder fartsgrensen sent om kvelden som pÄ dagtid. Derfor samles dataene i fartsklasser og ut fra det kan det konkluderes med at flere kjÞretÞy kjÞrer fortere sent om kvelden enn pÄ dagtid. I 50- og 70-sonen Þkte antall fartsovertredelser fra dagtid til sent om kvelden fra henholdsvis 43,5 % til 69 % og fra 7 % til 33 %.
The problem-solution approach som presisering av vurderingstemaet âskiller seg vesentlig fra dette» i patentloven § 2 fĂžrste ledd: Analyse og evaluering i rettskildemessig lys
MasteroppgaveJUS399MAJUR-2MAJU
Recommended from our members
Incidence and viral aetiologies of acute respiratory illnesses (ARIs) in the United States: a population-based study.
We conducted prospective, community-wide surveillance for acute respiratory illnesses (ARIs) in Rochester, NY and Marshfield, WI during a 3-month period in winter 2011. We estimated the incidence of ARIs in each community, tested for viruses, and determined the proportion of ARIs associated with healthcare visits. We used a rolling cross-sectional design to sample participants, conducted telephone interviews to assess ARI symptoms (defined as a current illness with feverishness or cough within the past 7 days), collected nasal/throat swabs to identify viruses, and extracted healthcare utilization from outpatient/inpatient records. Of 6492 individuals, 321 reported an ARI within 7 days (4·9% total, 5·7% in Rochester, 4·4% in Marshfield); swabs were collected from 208 subjects. The cumulative ARI incidence for the entire 3-month period was 52% in Rochester [95% confidence interval (CI) 42-63] and 35% in Marshfield (95% CI 28-42). A specific virus was identified in 39% of specimens: human coronavirus (13% of samples), rhinovirus (12%), RSV (7%), influenza virus (4%), human metapneumovirus (4%), and adenovirus (1%). Only 39/200 (20%) had a healthcare visit (2/9 individuals with influenza). ARI incidence was ~5% per week during winter
Loss of sheep and lambs on rangeland pasture - effect of grazing quality and predator occurrence in selected Norwegian forest and mountain municipalities
Dei siste ti Ă„ra har i gjennomsnitt omlag 91 000 sau og lam blive borte kvar sommar pĂ„ utmarksbeite. Dette fĂžrer til produksjonstap for bonden og det er eit dyrevelferdsproblem. Ă
rsakssamanhengane er ofte uklare og komplekse. Til dĂžmes kan tapet skyldast ulykker, sjukdom eller rovdyr. I oppgĂ„va er det bruka beiteomrĂ„de i 16 utvalde kommunar til Ă„ undersĂžke om det er forskjell pĂ„ totaltapet pĂ„ utmarksbeite mellom skogs- og fjellkommunar, og om hĂžg beitekvalitet og liten rovdyrfĂžrekomst gjer mindre tap av sau og lam i desse studieomrĂ„da. Vidare, om samspelet mellom desse faktorane pĂ„verkar tapet. Det er valt ut totalt 16 kommunar, Ă„tte skogskommunar og Ă„tte fjellkommunar. Innan kvar terrengtype (skog og fjell) er fire klassifisert som fattige og fire som rike beitekommunar. Halvparten av kommunane innan kvar terrengtype og beitekvalitet er klassifisert som rovdyrprega. Kommunane vart valde ut gjennom informasjon henta frĂ„ NIBIO sin database: Kilden, haustslaktevekter pĂ„ lam, berggrunnsinformasjon og Klima og MiljĂždirektoratet sin database: Rovbase. Diskusjon og rĂ„d med Yngve Rekdal frĂ„ NIBIO har vore avgjerande for utvalet. Tapsprosenten for dei enkelte kommunane er berekna ut frĂ„ slept og sanka sau og lam i tidsperioden 1992-2019, med tapsdata frĂ„ Organisert beitebruk (OBB). Modellen som er bruka i analysane er ein generell lineĂŠr modell (GLM) med fire hovudeffektar og tre samspel. Ă
r, beitekvalitet, rovdyrfĂžrekomst og dei tre samspela har alle ein signifikant effekt pĂ„ tapsprosenten. Terrengtype pĂ„verka derimot ikkje tapsprosenten. Det er mindre tap i rike beitekommunar enn fattige beitekommunar og stĂžrre tap i rovdyrprega kommunar. Tapet i skog og fjell var likt. PĂ„ beite med stor rovdyrfĂžrekomst vil tapet vere mindre dersom beitet er rikt. I gode beitesomrar og pĂ„ rikt beite er tilveksten og kondisjonen pĂ„ dyra betre som gjev mindre tap. Vidare, har rovdyrfĂžrekomsten stor pĂ„verknad pĂ„ tapet der fattige rovdyrprega beite har det stĂžrste tapet. Ikkje uventa synte samspeleffektane at tapet var stĂžrst i fjellkommunar med mykje rovdyr og i fattige fjellkommunar. OppgĂ„va er basert pĂ„ eit relativt lite utval av kommunar som kan pĂ„verke resultata. I kor stor grad resultata frĂ„ studieomrĂ„da gjeld for norske beite generelt mĂ„ vurderast. Vi treng meir kunnskap og forsking omkring tap pĂ„ utmarksbeite og korleis naturtilhĂžve, vĂȘrtilhĂžve og rovdyrtettleik og samspelet mellom desse pĂ„verkar tapet.During the last ten years, an average of about 91 000 sheep and lambs have disappeared every summer on rangeland pasture. This means a production loss for the farmer and it is also an animal welfare problem. The causal relationships are often unclear and complex. The loss can, for example, be due to accidents, illness or predators. In this thesis, the loss of sheep and lamb on rangeland pasture in selected Norwegian forest and mountain municipalities is investigated, e.g. are there smaller losses in municipalities with high grazing quality and low predator abundance. Furthermore, I will investigate if the interaction between these factors affects the loss. A total of 16 municipalities, eight forest municipalities and eight mountain municipalities have been selected. Within each terrain type (forest and mountain, 8 of each), four are classified as poor grazing municipalities and four as rich grazing municipalities. Furthermore, half of the municipalities within each terrain type and grazing quality are classified as predator affected municipalities. The municipalities were selected using information obtained from Norwegian Institute of Bioeconomy Research (NIBIO) database: Kilden, autumn slaughter weights for lambs, bedrock data and Norwegian Environment Agency (NEA) database Rovbase. Discussions and advice from Yngve Rekdal from NIBIO have been crucial for the selection. The yearly percentage of sheep lost for each municipality is calculated by data from Organisert Beitebruk (OBB) from 1992 to 2019. The model used in the analyses is a general linear model (GLM). Year, grazing quality, predator occurrence and the three interactions all have a significant effect on the loss percentage, terrain type did not. There are less losses in rich than in poor grazing municipalities, and higher loss in high predator occurrence pastures. The loss in forests and mountains were similar. The interaction effects showed higher loss in mountain municipalities with high predator occurrence and in poor mountain pastures. Poor quality grazing municipalities with high predator occurrence have the highest losses. In good grazing summers and on rich pastures, the growth and condition of the animals is better, leading to less loss. Furthermore, the occurrence of predators has a major impact on the loss, especially in poor grazing municipalities. The study is based on a relatively small number of selected municipalities, and to what extent the results hold for Norwegian pastures in general must be assessed. We need more knowledge and research about losses of sheep on outfield pastures, and how natural habitats, weather conditions and predator density affect this loss.M-H
Forurensningstransport fra Slettebakken deponi i Bergen, fysisk kartlegging og modellering
Sammendrag
Gamle avfallsdeponi har blitt et stadig mer aktuelt tema pÄ grunn av Þkt sÞkelys pÄ klimaendringer og forurensing av det ytre miljÞ. Mange deponier var ofte anlagt uten tilstrekkelig topp- og bunntetting, noe som Þker sannsynligheten for at jord, grunnvann og nÊrliggende resipienter blir forurenset. Slettebakken deponi i Bergen er et eksempel pÄ et slikt deponi, og var i drift mellom 1940 og 1961. Det antas at sigevannet fra deponiet transporterer miljÞgifter til Tveitevannet, lokalisert nordvest for deponiet. For Ä stoppe forurensingen er det vedtatt at deponiet skal saneres, som vil gjÞre omrÄdet tilgjengelig og mer bÊrekraftig for fremtiden. Det er derfor avgjÞrende Ä kartlegge utbredelsen av deponiet og identifisere mulige forurensningskilder.
For Ä gjennomfÞre kartleggingen av deponiet har en kombinasjon av ulike metoder blitt benyttet. Den geofysiske metoden Elektrisk Resistivitets Tomografi (ERT) viste at det var god kontrast mellom det som var antatte avfallsmasser og underliggende berggrunn pÄ noen av profilene. Det ble ogsÄ utfÞrt jordprÞvetaking og infiltrasjonstester for Ä kartlegge deponiets fysiske egenskaper. JordprÞvene viste at avfallsmassene var heterogene med porÞsitetsverdier mellom 35 og 82%, og variasjon i vannretensjonskapasitet. Infiltrasjonstestene viste at den hydrauliske konduktiviteten hadde stor romlig variasjon mellom 0,005m/s og 0,035m/s. For Ä studere bevegelsen av forurensinger i grunnvannet ble en numerisk modell for tre ulike scenarioer testet. Scenarioene viste at forurensingen bevegde seg raskt gjennom deponimassene og ble fort tynnet ut. Ved Ä kombinere disse metodene kan man fÄ en helhetlig oversikt over utbredelsen og hvordan forurensinger og konsentrasjonen endrer seg over tid.Abstract
Old landfills have become an increasingly relevant topic due to the negative effects on climate, and pollution of the environment. Many landfills were often constructed without adequate top and bottom sealing, which increases the likelihood of soil, groundwater, and nearby surface waters becoming contaminated. Slettebakken landfill in Bergen is an example of such a landfill that was operational between 1940 and 1961. It is assumed that leachate from the landfill transports pollutants to Tveitevannet, located northwest of the landfill. To mitigate pollution, it has been decided to remediate the landfill, making the area accessible and more sustainable for the future. Therefore, it is crucial to map the extent of the landfill and identify potential sources of contamination.
A combination of various methods has been employed to conduct the landfill mapping. The geophysical method of Electrical Resistivity Tomography (ERT) revealed a clear contrast between the assumed waste masses and the underlying bedrock for some of the profiles. Soil sampling and infiltration tests were also performed to assess the physical properties of the landfill. The soil samples showed that the landfill masses were heterogenous with a porosity varying between 35 and 82%, and variation in water holding capacity. Infiltration tests showed significant spatial variability in hydraulic conductivity with values between 0,005m/s and 0,035m/s. To study the movement of pollutants in the groundwater a numerical model with three different scenarios was tested. The scenarios showed that the pollutions moved fast through the landfill masses and were quickly diluted. By combining these methods, a comprehensive overview of the extent and dynamics of pollution over time could be obtained
Symptomer og tegn pÄ nevropatisk smerte blant pasienter med kroniske ryggplager : en narrativ litteraturgjennomgang og en prevalensstudie
Studie design: Prevalensstudie, der prevalens er definert som antall tilfeller av en gitt tilstand i en definert populasjon over en viss periode.
FormÄl: UndersÞke forekomsten av symptomer og tegn pÄ nevropatisk smerte hos pasienter med kroniske ryggplager, og drÞfte hvilken betydning dette har for diagnostisering og behandling av denne gruppen pasienter.
Teoretisk forankring: Mange faktorer kan pĂ„virke omfang og forlĂžp av ryggplager. Fram til nĂ„ er det gjort mange forsĂžk pĂ„ Ă„ subgruppere ryggplager for Ă„ gjĂžre gruppene mer homogene og derigjennom oppnĂ„ mer mĂ„lrettet behandling, uten at ett klassifiseringssystem har vist seg generaliserbart. Ă
identifisere subgrupper av ryggpasienter pÄ bakgrunn av smertemekanisme, det vil si Ä skille ut symptomer og tegn pÄ nevropatisk smerte, er ikke blitt foretatt av fysioterapeuter og andre klinikere innen rehabilitering med forskningsmessig dokumentasjon. Dette avhenger av at evidencebasert kunnskap hentet fra smerteforskningen blir en del av klinikers vurderingsgrunnlag.
Metode: 333 pasienter med kroniske rygg-/nakkeplager (> 1 Är) som ble henvist til et tre ukers rehabiliteringsprogram, fylte ut S-LANSS kartleggingsskjema for nveropatisk smerte. Alle pasienter som scoret ℠12 poeng (cut-off) ble kalt inn til klinisk undersÞkelse for Ä identifisere symptomer og tegn pÄ nevropatisk smerte og derigjennom bekrefte eller avkrefte en positiv S-LANSS score. UndersÞkelsen ble gjort etter retningslinjene gitt av EFNS (European Federation of Neurological Societies).
Resultater: I fÞlge S-LANSS smerteskjema hadde 168 (50.5 %) ryggpasienter en score over cut-off, hvilket innebÊrer sannsynlig nevropatisk smerte. Falske positive S-LANSS score ble pÄvist hos 28 pasienter (16.7 %), hvilket ga en justert prevalensrate pÄ 40.4% og positive S-LANSS score en predektiv verdi pÄ 83 %. Sammenligning av to grupper ryggpasienter med eller uten utstrÄlende smerter, pÄviste ℠12 poeng for henholdsvis 66.2 % og 40.4 % .
Konklusjon: En nevropatisk smertekomponent er vanlig blant kroniske ryggpasienter uavhengig av cervikal eller lumbal lokalisering (42%). Ryggrelaterte smerter til ekstremitetene eller hodet gir en hÞyere prevalens sammenlignet med aksial ryggsmerte. Begge grupper viste nevropatiske symptomer og tegn i et slikt omfang som kan ha en innflytelse pÄ hvordan behandling / rehabiliteringsstrategi gjennomfÞres
- âŠ