8,026 research outputs found
the school route from a child's perspective : a study of children's movement through their Local environment
Att barn har tillgÄng till en trygg och sÀker skolvÀg Àr grundlÀggande för barns rörelsefrihet. En bra
skolvÀg har potentialen att öka barns fysiska aktivitet och sjÀlvstÀndiga rörelse. Att barns perspektiv
lyfts och studeras Àr en del av arbetet för barns demokratiska rÀttigheter och beskrivs i FN:s
Convention on the Rights of the Child. DessvÀrre har barns förutsÀttningar att röra sig fritt i det
offentliga rummet har minskat kontinuerligt under Ärtionden. Rörelsefriheten Àr essentiell för barns
fysiska aktivitetsnivÄ och för att barn ska kunna leva hÀlsosamma och aktiva liv. I detta arbete
undersöks vad barnen upplever som hinder för sin rörelsefrihet, med skolvÀgen som utgÄngspunkt.
Arbetet grundas pÄ empirin frÄn ett antal semistrukturerade, kvalitativa intervjuer med barn frÄn tre
olika studieplatser. Studieplatserna utgörs av tre skolor: Semiurbana skolan, Byskolan och
NaturnÀra skolan som representerar tre typer av bebyggelse-kontexter.
Intervjuerna i detta arbete visar att flera barns rörelsefrihet begrÀnsas av nÄgon typ av fysisk barriÀr.
Barnen som intervjuades beskrev att de pÄverkas negativt av biltrafik och till viss del Àven buss- och
cykeltrafik bÄde i frÄga om sÀkerhet och den generella upplevelsen av deras skolvÀg. Under
intervjuerna uttryckte barnen negativa kÀnslor till komplexa trafiksituationer. I allmÀnhet hade
barnen svÄrare att formulera sig i trafiktÀta miljöer och lÀttare att formulera sig i lugnare miljöer.
Ăven sociala faktorer pĂ„verkar barnens trygghet och trivsel pĂ„ skolvĂ€gen. Alla barn beskrev platser
i sin nÀrmiljö som de gillar att vara pÄ och de flesta barn kunde ta sig dit pÄ egen hand. MÄnga barn
uttryckte ocksÄ att de gillar att gÄ och cykla till skolan eftersom de fÄr tid att prata med kompisar,
lyssna pÄ musik eller njuta av vÀder eller natur. För barnen frÄn Byskolan och NaturnÀra skolan
upptar djur och natur en stor del av barnens beskrivningar om bÄde skolvÀgen och platser de vistas
pÄ, men nÀmns inte av barnen frÄn Semiurbana skolan. Barnen beskrev ofta sin upplevelse av
skolvÀgen utifrÄn kÀnslor som uppkommit vid specifika hÀndelser och kunde, genom att beskriva
dessa hĂ€ndelser, identifiera problem och hinder i den fysiska miljön. Ăven om alla 13 barn i studien
bÀr pÄ sin egen uppfattning om hur en bra skolvÀg ser ut, identifierade barnen ofta samma typer av
problem i den fysiska miljön. SÄ hÀr beskrev barnen en bra skolvÀg:
⹠Barnen föredrar en vÀl belyst skolvÀg eftersom mörkret kan orsaka otrygghet.
⹠SkolvÀgen ska ha slÀtt underlag eftersom det gör det skönare och enklare att cykla.
⹠Bilar och/eller cyklar ska inte korsa gÄng- och cykelbana.
⹠SkolvÀgen ska utgöras av tydligt uppdelade ytor för fotgÀngare, cyklister och bilister.
⹠SkolvÀgen ska ge bra överblick över bilvÀgar/cykelbanor för att barnen ska se trafiken och
för att trafikanter ska se dem.
âą Komplexa trafiksituationer ska undvikas.The access to a safe and secure school route is essential for children's freedom of movement. A good
school route has the potential to increase children's physical activity as well as their independent
movement. Highlighting and studying children's perspectives is part of the work for children's
democratic rights and is described in the UN Convention on the Rights of the Child. Children's
opportunities to move freely in public spaces have been steadily declining for decades. Freedom of
movement is essential for children's physical activity levels and for them to lead healthy and active
lives. This paper examines what children experience as impeding of their independent mobility,
using the school route as a starting point. The work is based on the empirical findings of a number
of semi-structured, qualitative interviews with children from three different cases. The cases consist
of three schools: the Semi Urban School, the Village School and the Nature adjacent School, and
they represent three types of residential areas.
The interviews show that several of the children's independent mobility is limited by some sort of
physical barrier. The children described having a generally negative experience of their school route,
as well as partly feeling unsafe. Some social factors influence children's safety and well-being on
their school route as well. During the interviews, children expressed negative feelings towards
complex traffic situations. In general, children found it more difficult to articulate themselves around
heavy traffic and easier to articulate themselves in calmer environments. Fortunately, all children
described places in their immediate environment that they liked, and most children were able to get
there on their own. Many children also expressed that they like walking and cycling to school
because they have time to talk to friends, listen to music or go for a walk in the woods. For the
children from the Village School and the Nature adjacent School, animals and nature was a large
part of the children's descriptions of both the school route and their favourite places however are not
mentioned at all by the children from the Semi urban School. The children often described their
opinions regarding the school route based on feelings arising from specific events and, by describing
these events, they were able to identify problems and obstacles in the physical environment.
Although all 13 children had their own perception of what a good school road looks like, the children
often identified the same types of problems in the physical environment. In conclusion, this is how
the children interviewed in this essay describes a good school route:
âą They prefer a well-lit school route because darkness causes insecurity.
âą The school road should have a smooth surface because it makes it more comfortable and
easier to cycle.
âą Cars and/or bicycles should not cross the pedestrian and bicycle path
âą Clearly divided spaces for pedestrians, cyclists, and motorists.
âą The school route should provide a good overview of the car/cycle paths so that children
can see the traffic and road users can see them.
âą The school route should not contain complex traffic situations since it causes stress
Soundscapes in Rosendal
Ljud Àr en viktig upplevelsemÀssig aspekt i landskapet. Ljud inom landskapsarkitekturen tenderar dock att underprioriteras i förhÄllande till visuella aspekter. Traditionellt handlar design gÀllande ljud i landskapet om att reducera ljud, dÄ problematiken kring buller i stÀder Àr stÀndigt nÀrvarande och kan leda till hÀlsoproblem. PÄ senare tid har aspekter kring positiva fördelar med vissa ljud lyfts in i perspektivet. Att hantera bullriga utomhusmiljöer i stÀder utifrÄn ett bredare ljudperspektiv, som inkluderar fördelar med ljud, kan dÀrför vara ett nytt sÀtt att prioritera ljud inom landskapsarkitekturen. Gunnar Cerwén har skapat ett designverktyg för att implementera detta bredare ljudtÀnk inom gestaltning och planering av utomhusmiljöer. Verktyget innefattar 23 Soundscape actions, som utgörs av 23 handlingar för att skapa en bÀttre ljudmiljö i urbana utomhusmiljöer. I denna uppsats appliceras detta verktyg pÄ ett parkstrÄk i Rosendal i Uppsala, för att analysera ljudmÀssiga aspekter i en utomhusmiljö. Verktyget anvÀnds för att analysera observationer frÄn ett platsbesök som genomförts under ett tillfÀlle i mars. Ett flertal av de 23 soundscape actions Äterfinns pÄ platsen, medan andra inte noteras alls. Tillförda ljud visade sig vara lÀttare att notera i förhÄllande till bortreducerade ljud. Viss överlapp noterades vid att applicera analysverktyget pÄ ett utomhusomrÄde, som en konsekvens av att verktyget inkluderar mer övergripande planeringsstrategier sÄvÀl som mer detaljbaserade gestaltningslösningar.Sound is an important experience-aspect of the landscape. However, sound in landscape architecture tends to be under-prioritized compared to visual aspects. Traditionally, design regarding sound in the landscape is about reducing sound, as the problem of noise in cities is constantly present, and can lead to health problems. In recent years, aspects regarding the positive benefits of certain sounds have been brought into perspective. Dealing with noisy outdoor environments in cities from a broader soundperspective, which includes the benefits of sound, can therefore be a new way to regard sound in landscape architecture. Gunnar Cerwén has created a design tool to implement this broader soundscape thinking in the design and planning of outdoor environments. The tool includes 23 Soundscape actions, which consist of 23 actions to create a better sound environment in urban outdoor environments. In this thesis, this tool is applied when analyzing acoustic aspects of an outdoor environment in Rosendal, Uppsala. The tool is used to analyze observations from a field-study carried out on one occasion in March. Several of the 23 soundscape actions were found on the site, while others were not noted. Introduced sounds were easier to note in relation to reduced sounds. Some overlap was noted when applying the analysis tool to an outdoor area, as a consequence of the tool including more overall planning strategies as well as more detail-based design solutions
PrispÄverkande faktorer pÄ Äkermark
The past few years have brought significant changes regarding the economic situation in Sweden. During periods of significant economic fluctuations, there are greater risks associated with investments, leading to increased planning and caution. Over the past 30 years, arable land prices have risen sharply, but in the past two years, a decline has been observed in the southern plains of Götaland.
The purpose of this study is to investigate the factors that influence arable land prices and to analyze how farmers approach purchasing arable land. After interviews with experts in the agricultural sector from HIR SkÄne, Landshypotek Bank, and SkÄnegÄrdar, it was found that there are several factors affecting arable land prices. These include the central bank's policy rate, profitability, market supply and demand, and specific characteristics of the land.
Economic factors play a significant role in pricing. The rising central bank's policy rate has a negative impact on investments because higher interest costs make it more expensive for farmers to borrow money to buy land. Profitability in the agricultural sector also plays a crucial role in the willingness to invest. During periods of high profitability, farmers are more inclined to invest in arable land despite higher interest rates. Furthermore, market dynamics are an important factor. Supply and demand affect the pricing of arable land. When the supply of land exceeds demand, prices tend to fall, and when demand is higher than supply, prices rise. The characteristics of the land are also an important influencing factor. Good land consolidation and access to irrigation have become increasingly important and increase the land's value.
Despite the strained economic situation some farmers find themselves in, there is still an interest in investing in land, especially among well-capitalized farmers. However, farmers are increasingly considering leasing instead of buying land, depending on cost advantages and the individual farmer's purchasing power.
In summary, the thesis concludes that arable land prices are influenced by a complex combination of economic conditions, market dynamics, and specific characteristics of the land. To understand and predict market development, it is important to analyze these factors collectively. The thesis contributes to filling a research gap on how recent economic fluctuations affect arable land prices and provides a basis for future studies in the field.De senaste Ären har inneburit stora förÀndringar avseende den ekonomiska situationen i Sverige. Vid kraftiga ekonomiska svÀngningar innebÀr det större risker kring investeringar vilket leder till större planering och ÄterhÄllsamhet. De senaste 30 Ären har Äkermarkspriserna kraftigt ökat, men under de senaste tvÄ Ären har en minskning i Götalands södra slÀttbygder observerats.
Syftet med studien Àr att undersöka de faktorer som pÄverkar Äkermarkspriser samt analysera hur lantbrukare resonerar kring Äkermarksköp. Efter intervjuer med sakkunniga inom lantbrukssektorn frÄn HIR SkÄne, Landshypotek bank och SkÄnegÄrdar konstaterades det att det finns flera faktorer som pÄverkar Äkermarkspriserna. Dessa inkluderar styrrÀnta, lönsamhet, marknadens utbud och efterfrÄgan samt specifika egenskaper hos marken.
De ekonomiska faktorerna spelar en stor roll i prissÀttningen. Den stigande styrrÀntan har en negativ inverkan pÄ investeringar eftersom högre rÀntekostnader gör det dyrare för lantbrukare att lÄna pengar för att köpa mark. Lönsamheten i lantbrukssektorn har ocksÄ en avgörande roll för investeringsviljan. Under perioder med hög lönsamhet Àr lantbrukare mer benÀgna att investera i Äkermark trots högre rÀntor. Vidare Àr marknadens dynamik en viktig faktor. Utbud och efterfrÄgan pÄverkar prissÀttningen av Äkermark. NÀr utbudet av mark överstiger efterfrÄgan tenderar priserna att sjunka och nÀr efterfrÄgan Àr högre Àn utbudet stiger priserna. Markens egenskaper Àr ocksÄ en viktig pÄverkade faktor. God arrondering och tillgÄngen till bevattning har blivit allt viktigare och höjer markens vÀrde.
Trots det pressade ekonomiska lÀget vissa lantbrukare befinner sig i finns ett fortsatt intresse för att investera i mark, framförallt bland vÀlkapitaliserade lantbrukare. DÀremot övervÀger lantbrukare i allt större utstrÀckning att arrendera i stÀllet för att köpa mark, beroende pÄ kostnadsfördelar och den enskilda lantbrukarens investeringsförmÄga.
Sammanfattningsvis konstaterar uppsatsen att Äkermarkspriserna pÄverkas av en komplex kombination av ekonomiska förhÄllanden, marknadens dynamik och specifika egenskaper hos marken. För att förstÄ och förutsÀga marknadsutvecklingen Àr det viktigt att analysera dessa faktorer sammantaget. Uppsatsen bidrar till att fylla en forskningslucka om hur den senaste tidens ekonomiska svÀningarna pÄverkar Äkermarkspriserna och ger en grund för framtida studier inom omrÄdet
Combining Shared Space and temporary design : a development proposal for Fyristorg according to Uppsala Municipality's inner city strategy
I en framtida stad kommer utrymme att vara en begrÀnsande faktor och stadens offentliga rum behöver tillgodose möjligheter kopplat till ett ökat besökstryck med olika intressen. Detta kandidatarbete fokuserar pÄ att besvara frÄgan hur Fyristorg, ett historiskt torg i centrala Uppsala med genomfartstrafik, kan utformas för att möta kraven pÄ en levande innerstad dÀr mÀnsklig aktivitet prioriteras samtidigt som trafik tillÄts. För att lösa problemet appliceras konceptet Shared Space, dÀr bilar och oskyddade trafikanter samsas om ytan pÄ de gÄendes villkor. Det ska Àven finnas möjligheter för temporÀra förÀndringar och tillÀgg - sÄ som marknader, sommargata och musikevenemang.
Fyristorg analyseras utifrĂ„n Uppsala kommuns innerstadsstrategi samt Gehls kvalitetskriterier för den mĂ€nskliga miljön. Analysen ligger till grund för programplanen dĂ€r torget utvecklas till en sammanhĂ„llen yta med enhetligt arkitoniska uttryck som delas upp i ett mjuktrafikrum respektive fredad zon. Elementen Ă€r flyttbara och möjliggör stor flexibilitet av anvĂ€ndningen pĂ„ platsen, vilket uppfyller kommunens mĂ„l om en levande innerstad.In a future city, space will be a limiting factor. The public spaces will need to provide opportunities linked to an increased pressure of visitors with various interests..This beachelor thesis will focus on answering the question how Fyristorg, a historic square in central Uppsala with transit traffic, can be designed to meet the requirements of a vibrant inner city where human activitity is prioritized at the same time as trafic will be allowed. To solve the problem, the concept Shared Space will be applied, where cars and unprotected road users coexist on the surface on the pedestrian terms. There should also be opportunities for temporary changes and additions â such as markets, summer streets and music events.
Fyristorg will be anlyzed of Uppsala Municipalityâs inner city strategy and Gehlâs quality criteria for the human environment. The analysis will form the basis for the programme plan where the square develops into a cohesive area with uniform architonic expressions that are divided into a soft-traffic room and a protected zone respectively. The elements will be removable and allow for great flexibility of use on the site, which meets the municipality's goal of a vibrant inner city
The elevated urban landscape : scenography in landscape architecture
Det hÀr arbetet Àr en utforskande studie av hur en grÀnsöverskridande praktik mellan
landskapsarkitektur och scenografi i teorin skulle kunna se ut i arbetet med rumslig gestaltning.
Vardagslivet i staden kan jÀmföras med ett enda stort drama - om livet Àr en teater mÄste
stadslandskapet vara uppbyggt av scenografier â staden Ă€r en scen. Med anledning av detta ligger
fokus pÄ scenografin i just stadslandskapet, som ocksÄ Àr landskapsarkitektens frÀmsta arbetsfÀlt.
Hur relaterar stadens teater till landskapsarkitektur, och hur kan ett scenografiskt synsÀtt pÄverka
landskapsarkitektens möte och arbete med en rumslig gestaltning?
Arbetet Àr uppdelat i fyra delar med en avslutande diskussion. Första delen Àr en övergripande
redogörelse för scenografins historia, egenskaper och principer, och hur dessa relaterar till rumslig
gestaltning. Denna del redogör för nÄgra olika koncept bakom en scenografis uppbyggnad, samt hur
en scenografi kan interagera med publiken pÄ olika sÀtt baserat pÄ typ av uppbyggnad. Bland annat
behandlas fenomen som illusioner och gestaltning av maktförhÄllanden, nÄgot som appliceras pÄ
exempel genom fallstudier senare i arbetet. Den andra delen gÄr in djupare pÄ det inom scenografin
mycket viktiga begreppet orientering och hur det skiljer sig frÄn den landskapsarkitektoniska
motsvarigheten orienterbarhet. HÀr utforskas begreppet genom att studera frÀmst narrativ och
symbolik, och hur de kan anvÀndas i möten med och analyser av rumsligheter. Den tredje delen
etablerar en dramaturgisk syn pÄ stadslandskapet och redogör för scenografins utbredning utanför
teatern, för att sÄ smÄningom nÀrma sig landskapsarkitekturen. I del fyra appliceras ett scenografiskt
perspektiv pÄ befintliga strukturer och gestaltningar i Malmö, som hÀr analyseras med scenografiska
termer och koncept. Flera offentliga konstverk och parker agerar exempel. Slutdiskussionen för en
diskurs om varför scenografins byggstenar skulle kunna gynna landskapsarkitektens arbete med
rumslig gestaltning, men ocksÄ om varför kunskap om scenografiska termer och begrepp kan belysa
fler dimensioner i rumsliga gestaltningar och dÀrmed ge platser högre vÀrde.This paper is an investigation of what a cross-border rapprochement between landscape architecture
and scenography might look like, and how it can be applied on a spatial design process in the urban
landscape. Established theories about everyday life in the city as drama are applied â the city might
as well be looked upon as a stage, a landscape entirely made out of backdrops in which we perform.
How does this relate to landscape architecture, and how can a scenographic approach affect spatial
design in the urban landscape?
The investigation is divided into four parts with a concluding discussion in the end. The first part is
an overall description of the history of scenography, as well as the different traits and principals of
scenography and how these relate to spatial design. This part presents some examples of different
scenographic concepts that produces different kinds of interactions with the audience depending on
their conceptual construction. Phenomena like illusions and embodiment of power relations are
covered, and used in case studies later on. The second part dives into the phenomena of orientation
and what it looks like within scenography vs. landscape architecture, by exploring concepts of
narrative and symbolism to create a greater understanding of what orientation can look like in a
cross-over discipline. Part three establishes a dramaturgical view on the urban landscape and
explores scenography beyond the theatre, slowly getting closer to landscape architecture. The fourth
part applies a scenographic approach onto existing structures and elements found in the urban
landscape in Malmö, and analyses them using scenographic terms and concepts. Several public
artworks and parcs are used as keys to make the urban scenography visible. The concluding
discussion provides a discourse on why the components of scenography could be used in, and
benefit, the landscape architectâs practice in spatial design, as well as why knowledge of
scenographic concepts can highlight new dimensions in spatial designs and thus give places a greater
value
Forests certification, effect on companies and forest owner associations
Det svenska skogsbruket har under senaste Ären blivit inriktat mot en breddad syn pÄ hÄllbarhet genom en rad lagförÀndringar som stÀller krav pÄ skogsÀgare. SkogsÀgare kan genom skogscertifieringsorganisationerna FSC och PEFC certifiera sig och visa att markÀgaren stÀller högre krav pÄ sitt skogsbruk Àn vad lagen krÀver.
Studiens syfte Àr att undersöka hur stora skogliga aktörer motiverar lönsamheten i skogscertifiering. För att uppnÄ studiens syfte har kvalitativa intervjuer med respondenter frÄn nÄgra av Sveriges största skogsaktörer genomförts. Intervjuerna har innefattat respondenternas syn pÄ certifiering och vilka hinder och fördelar som uppstÄr genom att vara certifierad. Studien har ocksÄ innefattat hur de stora aktörerna ser pÄ framtiden för certifiering.
Studiens resultat visar att skoglig certifiering har bÄde för- och nackdelar. Skoglig certifiering kan hjÀlpa ett företag att stÀrka dess varumÀrke och anseende. Det hjÀlper Àven företagen att hÄllbart skötta skogarna, och ger ett kvitto pÄ att skogen sköts pÄ ett bra sÀtt. De hinder som nÀmndes var kopplade till certifieringens administrativa arbete som Àr tids- och resurskrÀvande. Det hÀnder mycket inom skogssektorn, och det kommer krav frÄn bÄde EU och nationellt. Det har Àven nÀmnts att det finns en risk att vÄra svenska certifieringssystem kan komma att bli irrelevanta om högre krav frÄn EU implementeras i Sverige.The Swedish Forest have recently become more oriented towards more sustainable forestry through a series of legal changes that puts demands on forest owners. With the forest certification organizations FSC and PEFC the forest owners can certify their forests to show that they have a higher standard regarding sustainability and the environment than the law requires.
The purpose of the study is to investigate how large forestry actors justify the profitability of forest certification. To achieve the purpose of this study has been conducted through qualitative interviews with respondents from some of Sweden's largest forestry companies and organizations. The interviews included the respondentâs views on forest certification, what obstacles and advantages arise from being certified. The study has also included how major actors view the future of forest certification.
The results of the study have shown that forest certification both has advantages and disadvantages. Forest certification can help a company strengthen its brand and reputation. It also helps the companies to have well-managed forests and a receipt that the forest is managed in a good way. The obstacles that were mentioned were linked to the administrative work of the certification, which is time- and resource-consuming. A lot is happening in the forest sector, and there are demands from both the EU and nationally. It has also been mentioned that there is a risk that our Swedish certification systems may become irrelevant if higher requirements from the EU are implemented in Sweden
The green oasis in the city : small public urban green spaces importance for psychological well-being
Syftet med denna uppsats var att fÄ förstÄelse för vilka kvaliteter Petriplatsen i Lund och
Rundelsparken i Malmö har samt om dessa smÄ offentliga urbana grönytor utgör restorativa
miljöer i den tÀta staden. Metoden som anvÀnts var platsanalyser med utgÄngspunkt i tvÄ olika
observationstillfÀllen. Teorier och analysmetoder som anvÀnts för att analysera, förstÄ och dra
slutsatser om det insamlade materialet Àr Patrik Grahns Ätta parkkaraktÀrer samt ART
(Attention Restoration Theory). Som underlag för observationerna anvÀndes en checklista med
kriterier framtagen utifrÄn de Ätta parkkaraktÀrerna och anpassade till denna studies syfte.
Studien visade vilka karaktÀrer som Àr mest betydande för att utgöra restorativa miljöer med
möjlighet för ÄterhÀmtning och psykiskt vÀlbefinnande. Vidare visade studien att Petriplatsen
inte anses innehÄlla tillrÀckligt mÄnga karaktÀrer som har positiv inverkan pÄ ÄterhÀmtning för
att anses vara en restorativ miljö. Rundelsparken kan anses ha restorativa vÀrden i en
bostadsnÀra kontext i den tÀta centrala staden. Studiens resultat tydde pÄ att storleken pÄ en
grönyta i urban kontext kan ha betydelse för vilka karaktÀrer grönytan innehÄller men det Àr
inte av avgörande betydelse. Det handlar snarare om vilka karaktÀrer grönytan innehÄller, hur
den Àr utformad samt om den inrymmer vegetation. SmÄ offentliga urbana grönytor bör vara
jÀmnt fördelade över staden och fungera som komplement till stora parker och grönomrÄden.
SmÄ urbana grönytor kan inte ses som en lösning för stigande psykiska ohÀlsa, dock kan och
bör det vara en strategi pÄ vÀgen mot socialt hÄllbara stÀder.The aim of this study was to gain an understanding of what qualities Petriplatsen in Lund and
Rundelsparken in Malmö have and whether these small public urban green spaces contain
restorative environments in the dense city. The method used in this study was site analysis based
on two different observation occasions. Theories and analysis methods used in this study consist
of Patrik Grahn Ìs eight park characteristics and ART (Attention Restoration Theory) to analyse,
understand and draw conclusions about the collected material. As a foundation for the
observations, an adapted version of the criteria based on the theory of eight park characteristics
has been made to make a checklist relating to the purpose of the study. The study revealed
which characteristics are most significant for small urban green areas to be restorative with the
possibility of mental recovery and psychological well-being. Furthermore, the results of the
study showed that Petriplatsen is not considered to contain enough characteristics with positive
impact on mental recovery to be considered as a restorative environment. On the other hand,
Rundelsparken can be considered to have restorative values in a residential context in the dense
city centre. The results of the study indicated that the size of a green space in an urban context
can be of significance for which characteristics the green space contains, but it is not of crucial
importance. Instead, the study found that it is rather about which characteristics the green space
contains, how it is designed and whether it contains vegetation. In conclusion, small public
urban green spaces should be evenly distributed across the city and function as a complement
to large parks and green areas. Small urban green spaces cannot be seen as a solution for
increased poor mental health, however, it can and should be a strategy on the way to socially
sustainable cities
VÀxthuset En grön miljö att vistas i under hela Äret : ett gestaltningsförslag för ett vintersvalt vÀxthus
Traditionella vÀxthus har genom Ären frÀmst anvÀnds för odling, men utvecklingen och
designen gjort att vÀxthusen idag allt mera anvÀnds som ett extra rum i trÀdgÄrden.
Dessa rum nyttas frÀmst under vÄr, sommar och höst och under vinterhalvÄret stÄr
vÀxthusen ofta tomma eller utan grönska. Anledning till detta Àr frÀmst bristande
kunskap nÀr det gÀller att veta vilka vÀxter som fungerar.
Oavsett om du har ett mindre eller större vÀxthus, finns det vÀxter som klarar av
vÀxthusets förutsÀttningar och lever i en liknande miljö i en annan del av vÀrlden. Det
krÀver kunskap att veta vilka vÀxter som klarar av dessa förutsÀttningar och samtidigt
kunna sÀkerstÀlla vÀxternas överlevnad och trivsel för att erbjuda en grön miljö Äret
runt.
Rapporten tar utgÄngspunkt i en av Classicum mest sÄlda vÀxthus. UtifrÄn vÀxthusets
klimat och stÄndort tillkommer en vÀxtlista som slutligen sammanstÀlls och
presenteras i ett gestaltningsförslag. Resultatet av rapporten ska fungera som en
inspiration för privatpersoner och underlÀtta skapandet av gröna miljöer att vistas i
under hela Ă„ret.Over the years, traditional greenhouses have mainly been used for cultivation, but
the development and design have meant that today greenhouses are increasingly
used as an extra room in the garden. These rooms are mainly used during spring,
summer, and autumn and during the winter months the greenhouses are often empty
or without greenery. The reason for this is mainly lack of knowledge when it comes to
knowing which plants that work in this environment. Regardless of whether you have
a smaller or larger greenhouse, there are plants that can handle the conditions of the
greenhouse and live in a similar environment in another part of the world. Knowledge
is required to know which plants can cope with these conditions and at the same time
to be able to provide the plants' survival and well-being to offer a green environment
all year round.
The report is based on one of Classicum's best-selling greenhouses. Based on the
climate and location of the greenhouse, a plant list is added which is finally compiled
and presented in a design proposal. The result of the report should work as a
inspiration for private individuals and inspirate them to create these green
environments
Charm quark effects on the strong coupling extracted from the static force
We compute the fermionic contribution to the strong coupling
extracted from the static force in Lattice QCD up to order in
perturbation theory. This allows us to subtract the leading fermionic lattice
artifacts from recent determinations of produced in simulations
of two dynamical charm quarks. Moreover, by using a suitable parametrization of
the -function, we can evaluate the charm loop effects on
in the continuum limit.Comment: 8 pages, 2 figures; Proceedings of the 35th International Symposium
on Lattice Field Theory, Granada, Spai
- âŠ