426 research outputs found
Palvelun kehittäminen asiakkaan ehdoin
Opinnäytetyön tavoitteena oli kehittää Laurea Keravan toimipisteessä toimivaa Business Link - palvelua ottamalla asiakkaan näkökulman kehittämisen keskiöön. Palvelun ideana on mahdol-listaa ammattikorkeakoulun ja yritysten välinen yhteistyö tarjoamalla sille oman toimintaym-päristön. Tutkimusongelmana opinnäytetyössä oli: mitkä ovat asiakkaiden odotukset ja toiveet palvelua kohtaan? Opinnäytetyön tavoitteena oli myös, selvittää onko tämänkaltaiselle palvelulle kysyntää yritysten keskuudessa.
Opinnäytetyön teoriaosuus pohjautuu palvelumuotoiluun, palveluihin, palveluiden kehittämiseen ja asiakasymmärrykseen. Teoriaosuus ohjaa opinnäytetyön tarkoitusta eli miksi palveluiden kehittäminen on tärkeää, miten palvelua kehitetään palvelumuotoilun avulla ja miksi on tärkeää lisätä palvelun tarjoajan asiakasymmärrystä. Opinnäytetyössä keskitytään kehittämään jo olemassa olevaa Business Link -palvelua.
Opinnäytetyössä käytettiin kvantitatiivista eli määrällistä tutkimustapaa. Tutkimus toteutettiin lähettämällä kyselylomake Järvenpään, Keravan ja Tuusulan pienille ja keskisuurille yrityksille. Uudenmaan yrittäjät toimivat yhteistyökumppanina auttaen kyselylomakkeen lähetyksessä ja kohdistamalla kyselylomakkeen lähetyksen oikeille yrityksille.
Tutkimustuloksista havaittiin, että yritysten keskuudessa on tarvetta ja kysyntää Business Linkin kaltaiselle palvelulle. Kyseiselle palvelulle oli jopa kiireellistä tarvetta yritysten keskuudessa.Service development on the customers terms
The aim of this thesis is to develop a service called Business Link that operates in Laurea Kerava in from the customers’ point of view. Business Links business idea is to enable the co-operation between the university of applied sciences and companies by offering an operational environment for that. The objective of this study was to find out what are customers’ expectations and hopes for the service. The objective was also to clarify if there really was a demand for this service among the service group.
The theory of this thesis is based on service design, services, service development and customer understanding. The theory guides the thesis purposes which are why it is important to develop services, how services are developed by the help of service design and why it is important to increase customer understanding. The thesis focuses on developing a service that already exists.
The research is quantitative case study. The research was executed by sending a questionnaire to small and medium sized companies operating in Järvenpää, Kerava and Tuusula. Uudenmaan Yrittäjät helped with the sending of the questionnaire to the right companies.
The conclusions drawn from the results of the thesis was that among the target group there was a demand for this kind of service. In some cases the companies even had an urgent need for this service
La Teoría de Estructura Retórica empleada en estudio de estructura esquemática, retórica y párrafo en exámenes de Bachillerato del finés como segunda lengua
Tesis doctoral en Lengua Finesa realizada por Johanna Komppa en la Universidad de Helsinki (HU) bajo la dirección del Dr. Jyrki Kalliokoski (HU) y la Dra. Susanna Shore (HU). El acto de defensa de la tesis tuvo lugar el viernes 31 de agosto de 2012 ante el tribunal formado por la Dra. Marja-Leena Kuronen (Aalto University School of Business), la Dra. Mirja Tarnanen (Universidad de Jyväskylä) y la Dra. Sanna Tanskanen (HU). La calificación obtenida fue 6 (eximia cum laude approbatur) en una escala de 1 (más bajo) - 7 (más alto).A PhD thesis in Finnish by Johanna Komppa at the University of Helsinki under the supervision of Professor Jyrki Kalliokoski (University of Helsinki) and Susanna Shore, docent at the University of Helsinki. The thesis was defended on 31 August 2012. The members of the defence committee were Dr. Marja-Liisa Kuronen (Aalto University School of Business), Professor Mirja Tarnanen (University of Jyväskylä) and Professor Sanna Tanskanen (University of Helsinki). The thesis was rated 6 on a scale of 1 (lowest) to 7 (highest)
Näkökulmia kirjoittamisen opettamiseen
Kirja-arvioSchleppegrell, Mary J. & Colombi, M. Cecilia (toim.): Developing advanced literacy in first and second languages: Meaning with powe
Retorisen rakenteen teoria suomi toisena kielenä -ylioppilaskokeen kirjoitelman kokonaisrakenteen ja kappalejaon tarkastelussa
Rhetorical structure theory in study of the schematic, rhetorical and paragraph structure of matriculation essays in Finnish as a second language.
Johanna Komppa, University of Helsinki
Non-native Finnish matriculation examination participants can sit for the Finnish as a sec-ond language examination instead of the Finnish examination for native Finnish writers. What is the essay for the Finnish as a second language examination like and what kind of writing skills does it demand from students writing in their second language?
This thesis is concerned with the schematic structure of matriculation essays written in Finnish as a second language. The aim of the study is threefold. Firstly, the study focuses on increasing descriptive knowledge of the rhetoric and schematic structure of the expository essay written in Finnish as a second language. Secondly it examines the written texts according to their paragraphing. Finally the thesis tests a theory of text structure to material written by non-native student writers.
The study employs Rhetorical Structure Theory (RST) as a method for researching the structure of the matriculation examination essay. The corpus for the thesis comes from matriculation essays written in Finnish as a second language in spring 2001. The total number of essays is 136, but the main corpus is comprised of 96 expository essays.
The analysis concludes that the key rhetoric relations are elaboration, evaluation, causal relations, preparation, summary, conjunction, contrast and list. Especially elaborative relations are widely used both at the sentence and the discourse level. At the discourse level, orientation, summary, evaluation and list are common rhetorical relations. The schematic structure of the expository essay typically consists of four parts: deductive or inductive orientation, topic or statement, elaboration and evaluating summary. There are also two divergent structures, which are referred to as the narrative structure and the satellite structure. Further, the analysis of the interplay of rhetoric components and paragraph supports the notion that paragraphing constructs and emphasizes meanings in texts.
The findings of this study suggest that matriculation examination essay written in Finnish as a second language could be developed in such a way as to elicit more argumentative and expository texts from the candidates. The findings also suggest that writers would benefit if they were given source material in the examination. Furthermore, the teaching of the use of conjunctions and connectors is essential if the writing skills of non-native writers is to be improved. Even if an essay contains several morphological or syntactical mistakes, the appropriate use of conjunctions would improve its intelligibility.
Keywords: expository essay, rhetoric structure theory, schematic structure, function of the paragraph, second language writing, upper secondary school writing, matriculation exami-nationJoka vuosi yli 30 000 opiskelijaa suorittaa suomalaisen ylioppilastutkinnon. Ylioppilaiden joukossa on yhä enemmän opiskelijoita, joiden äidinkieli ei ole kumpikaan Suomen kansalliskielistä, suomi tai ruotsi, eikä saame. Nämä opiskelijat voivat suorittaa ylioppilastutkinnossaan suomi toisena kielenä -kokeen äidinkielen ylioppilaskokeen sijaan. Suomi toisena kielenä -ylioppilaskokeen suorittaminen osana ylioppilastutkintoa antaa jatko-opintokelpoisuuden ja mahdollisuuden hakeutua jatko-opintoihin korkeakouluihin ja yliopistoon aivan kuten äidinkielen koekin. Juuri korkeakoulutasoisten jatko-opintojen näkökulmasta on tärkeä tarkastella myös suomi toisena kielenä -kokeen vaatimaa ja tuottamaa kirjoittamisen taitoa.
Tutkimuksessa tarkastellaan suomi toisena kielenä -ylioppilaskokeen kirjoitelmaosaa kolmesta näkökulmasta: yhtäältä tutkimus tuottaa kuvailevaa tietoa siitä, millainen on kirjoitelman retorinen kokonaisrakenne. Toisaalta tutkimuksessa fokusoidaan kappalejaon tarkasteluun, mikä on jäänyt vähälle aiemmassa suomalaisessa tekstintutkimuksessa. Kolmanneksi tutkimuksessa testataan erästä tekstintutkimuksen teoriaa ei-äidinkielellään kirjoittavien teksteihin. Tutkimusaineistona on lähes 100 suomi toisena kielenä -kokeessa kirjoitettua kirjoitelmaa keväältä 2001. Keskeisen teoriataustan muodostaa retorisen rakenteen teoria (Rhetorical Structure Theory).
Tutkimuksen tuloksina on tietoa kirjoitelman kokonaisrakenteesta. Kirjoitelmissa kuvaillaan ja tarkennetaan jo sanottua, ja erilaiset yhteenvetomaiset, arvioivat ja listamaiset osat ovat tyypillisiä kirjoitelmien rakenteelle. Lisäksi tutkimuksessa hahmotellaan erilaisia erittelevän kirjoitelman rakennetyyppejä. Kappalejaon tarkastelun osalta tutkimus tukee näkemystä, jonka mukaan kappalejaolla rakennetaan ja korostetaan tekstin merkityksiä.
Tutkimuksen tulosten perusteella nostetaan keskusteltavaksi, pitäisikö suomi toisena kielenä -koetta kehittää niin, että kokeessa ohjattaisiin kirjoittamaan argumentoivammin ja erittelevämmin. Toisella kielellä kirjoittamisen opettamisen näkökulmasta todetaan, että erilaisten konjunktioiden ja konnektoreiden oppiminen ja näiden käyttäminen kirjoittamisessa selkeyttää tekstin rakennetta ja ymmärrettävyyttä, vaikka tekstissä olisi morfologisia ja syntaktisia virheitä
Kielitietoiseksi työyhteisöksi: tiedostamista, oppimisen mahdollisuuksia ja resursseja
Osallistun puheenvuorollani korkeakoulutettujen maahanmuuttaneiden työllistymisestä käytävään keskusteluun ja esittelen Kielitietoisen työyhteisön portaat -mallin. Malli kuvaa sitä, miten työyhteisö voi edetä kielenoppimista ja monimuotoisuutta tukevaksi työyhteisöksi. Sen lähtökohtana on kielen oppimisen tutkimuksessa vallalla oleva näkemys, jonka mukaan kieli opitaan parhaiten siinä yhteisössä, jossa kieltä käytetään. Näin ollen työssä tarvittavaa kieltä ei voi oppia yksin kielikursseilla, vaan keskeinen rooli on yhteisöllä, jossa kieltä on tarkoitus käyttää. Jotta yhteisö voi tukea työkielen oppimista mielekkäästi ja mahdollistaa myös monikielisen työskentelyn, sen täytyy olla kielitietoinen – tietoinen työssä tarvittavasta kielitaidosta ja keinoista, joilla yhteisö voi oppimista tukea. Mallin lähtökohtana on alhaalta lähtevä, henkilöstöä kuuleva johtaminen ja kehittäminen, mikä mahdollistaa työyhteisön pysyvän toimintakulttuurin muutoksen. Kielitietoiseksi työyhteisöksi tulemiseen tarvitaan sekä tiedostamista henkilöstöä osallistavin keskusteluin, oppimisen mahdollisuuksien tarjoamista että – erityisesti kun portailla on edetty pidemmälle – resursseja kielitietoisen toiminnan vakiinnuttamiseksi
SAIRAANHOITAJAN TYÖKIELI – YLEISKIELTÄ VAI AMMATTIKIELTÄ? Funktionaalinen näkökulma ammattikielen oppimiseen toisella kielellä
Artikkelissa kysymme, missä määrin suomi toisena kielenä (S2) -opetuksenpitäisi tehdä ero ammattikielitaidon ja yleiskielitaidon välillä. Kysymystäselvitetään haastattelemalla työelämään juuri sijoittuneita tai opintojaanlopettelevia maahanmuuttajasairaanhoitajia ja heidän lähiesimiehiään.Tutkimuksen metodinen työkalu on luotu S2-opetukseen tehtyjen ammatillistenviitekehysten, tässä tapauksessa nimenomaan sairaanhoidon ammatillisenS2-viitekehyksen, pohjalta. Viitekehyksestä on luotu puolistrukturoituteemahaastattelukehikko, jonka avulla selvitetään hoitajien omia kokemuksiakielellisestä selviytymisestä ja toisaalta esimiesten näkemyksiä hoitajienkielellisestä selviytymisestä. Sisällönanalyysillä osoitetaan, että suurimmathaasteet ovat kirjaamistilanteiden rakenteellinen ja terminologinen tarkkuus,spontaanius ja reagointi puhelinkeskustelutilanteissa, rekisterinvaihto jakommunikoinnin seuraaminen monenkeskisissä vuorovaikutustilanteissasekä ammatti-identiteetin kielenvarainen ilmentäminen. Eniten tukea koettiinsaatavan työyhteisön kannustavasta ilmapiiristä, potilaiden myönteisestäasenteesta ja keskustelukumppanin suorista avuntarjouksista. Tämäntutkimuksen tuloksena syntyvä kuva ammattikielestä on moni-ilmeinen.Tutkimus haastaa kyseenalaistamaan ammatillisenkielitaidon määritelmän.Funktionaalisen S2-opetuksen pohjana ei voi toimia sellainen ammatillisenkielitaidon määritelmä, joka määrittelee ammattikielen yksinomaanterminologisin perustein ja sulkee pois ammattiin kuuluvien vuorovaikutustilanteidenkirjon.Asiasanat: ammatillinen kielenopetus, toisen kielen opetus, hoitotyöKey words: professional language, second language learning, nursin
Suunvuoro
Virittäjä on ilmestynyt säännöllisesti vuodesta 1897 lähtien. Virittäjän ensimmäisessä numerossa lehden tavoitteita luonnehdittiin näin: ”[Virittäjän tarkoitus on] mieltymyksen ja harrastuksen virittäminen ja vireillä pitäminen suomen kielen, suomalaisen kirjallisuuden historian, kansanrunouden ja kansatieteen tutkimiseen. Virittäjä ei esiinny korkeatieteellisen aikakauskirjan vaatimuksilla eikä ole siksi aiottu, vaan sen tarkoituksena on olla yhdyssiteenä Suomen kansan henkisen elämän tutkijain ja kaikkien tätä tiedonalaa harrastavien välillä.”
Virittäjä julkaisee tänä vuonna 126. vuosikertansa ja viettää 125. juhlavuottaan. Lehti on ilmestynyt säännöllisesti koko mainitun ajan – vallinneesta maailmantilanteesta riippumatta –, ja tänä aikana siitä on muovautunut fennistiskielitieteellinen aikakauslehti, joka nimenomaisesti esiintyy korkeatieteellisen aikakauslehden vaatimuksilla. Virittäjän ala on toisin sanoen aloitusvuosistaan kaventunut ja muuttunut, mutta lehden rooli suomen kielen ja suomenkielisen tutkimuksen vireillä pitämisessä on edelleen keskeinen. On kuitenkin todettava, että vaikka englanninkieliseen tiedejulkaisemiseen on kasvavia paineita, Virittäjän toimituksessa kuhisee: vuonna 2021 lehteen tarjottiin ennätyksellisen suuri määrä arvioitavia käsikirjoituksia.
Yksi Virittäjän alkuperäisistä tehtävistä oli toimia yhdyssiteenä tutkijoiden välillä, ja tässä lehden tehtävä on pysynyt samana koko sen 125-vuotisen historian ajan. Virittäjän toimituksesta aukeaa näkymä aktiiviselle tutkimuskentälle, jossa toimituksen tehtävänä on – metaforaa ryöstöviljelläksemme – viritellä verkkoja eri suuntiin, rakentaa sellaisia arviointi- ja toimitusketjuja, joiden kautta lehdessä julkaistavien kirjoitusten korkeatieteellisyys voidaan varmistaa. Niin diakronisesti kuin synkronisestikin tarkasteltuna tämän mahdollistaa vain lukuisten ihmisten välinen, jatkuva yhteistyö. Kirjoittajien ja toimittajien rooli on ehkä tässä prosessissa ilmeisin, mutta taustalla puurtavat aina myös toimitusneuvosto ja laajalta kentältä kutsutut arvioijat: jokaisen artikkelin taustalla on vähintään kahden asiantuntijan arviointityö.
Vireillä pitämisen näkökulmasta Virittäjälle on aina ollut tärkeää, ellei suoranainen elinehto, myös tavoittaa uudet opiskelijapolvet. Kun lehti tänä vuonna jatkaa 125-vuotisjuhlintaansa, juhlinta toteutetaan tiiviissä yhteistyössä opiskelijoiden kanssa. Virittäjä julkaisee 14. maaliskuuta Virittäjä 125-vuotta -verkkosivuston, https://virittaja125.kotikielenseura.fi, jonka tavoitteena on esitellä Virittäjää ja samalla fennistiikan ja tiedejulkaisemisen historiaa nykymedian ja tiedeviestinnän keinoin nykysukupolvea kiinnostavalla tavalla ja samalla tallentaa lähihistoriaa. Olemme halunneet luoda pysyvän sivuston, jossa on paljon Virittäjän historiaan liittyvää materiaalia ja jota voidaan käyttää esimerkiksi tieteenalan historian opetuksessa. Sivuston sisältöä on tehty suurelta osin opiskelijavoimin erilaisina kurssisuorituksina ja harjoitteluina, ja opiskelijoiden omat kiinnostuksen kohteet ovatkin esillä näkökulmissa, joista Virittäjää on tarkasteltu. Opiskelijoiden työn koordinointi ja sivustoprojektin eteneminen on ollut varapäätoimittajan vastuulla. Sivuston teknisestä toteutuksesta vastaa Tyylisivu, ja taloudellisesti sen toteutuksen ovat mahdollistaneet Koneen Säätiöltä ja Suomen tiedekustantajien liitolta saamamme apurahat, mistä lausumme kiitoksemme.
Verkkosivujen julkaisemisen ohella Kotikielen Seura järjestää huhtikuun 22. päivä 2022 Virittäjän 125-vuotisjuhlaseminaarin, johon toivotamme kaikki lämpimästi tervetulleiksi. Tilaisuudessa kuullaan lehden entisen päätoimittajan ja Kotikielen Seuran kunniajäsenen, professori Lea Laitisen juhlaesitelmä; muilta osin tarkentunut ohjelma julkaistaan maaliskuun 2022 aikana.
Virittäjän pitkässä historiassa on taas kerran aika aloittaa uuden toimituskokoonpanon voimin. Uuden jakson äärellä haluamme kiittää edellistä päätoimittajaa Hanna Lappalaista, joka itse toimituksellisen työnsä ohessa eri tavoin ideoi ja kehitti Virittäjän viestintää. Virittäjä siirtyi Twitteriin (@Virittajalehti), ja opiskelijavoimin toteutetun 125-vuotissivuston idea tuli niin ikään Lappalaiselta. Samaten hänen kaudellaan perustettiin Virittäjä-blogi, jonka tavoitteena on herättää kiinnostusta ajankohtaiseen kielitieteelliseen tutkimukseen populaarien tekstien keinoin. Korkeatieteellisyyden ohella Virittäjä pyrkii siis myös yleistajuisuuteen ja jatkaa näin jo vuonna 1897 viitoitetulla tiellä.
Lämmin kiitos Suomen Kulttuurirahastolle, Karjalaisen Kulttuurin Edistämissäätiölle ja Suomen tiedekustantajien liitolle Virittäjän onnittelemisesta sen 125. juhlavuonna.
Laura Visapää ja Johanna Kompp
- …