28 research outputs found
Az élelmiszer-gazdasági vállalati-vállalkozási kapcsolatok és együttműködések áttekintése gyakorlati szemmel
Globális szinten az élelmiszer-értékláncokban egyre gyakoribbak a vertikális és horizontális kooperációk, integrációk. Ennek egyik oka, hogy különösen a nem márkázott tömegtermékek esetében az ár a legfőbb versenytényező, és a szoros együttműködés az értéklánc mentén olcsóbbá teheti a tranzakciókat, a horizontális kooperációk pedig növelhetik a kiszolgáltatottabb felek alkupozícióját. Az integrációk terjedését emellett az alapanyag-előállítók és feldolgozók kölcsönös egymásrautaltsága, az áruk gyors romlandósága és a nyomonkövethetőségi követelmények terjedése is erősíti. Magyarországon a fenti trendek ellenére még mindig kevés példa található jól működő integrációkra, kooperációkra. Az általunk vizsgált három fő termékpálya – a hús, a tej és a zöldség-gyümölcs – mindegyikére igaz, hogy a hazai szereplők a nemzetközi trendekhez mérten sokkal kisebb arányban mu-tattak készséget az együttműködésre mind horizontális, mind vertikális szinten. = On a global level, vertical and horizontal co-operations and integrations are be-coming more common within the food value chains. One of the reasons is – espe-cially in the case of non-branded mass products – the price as the main competitive factor, because close cooperation along the value chain can make transactions cheaper, while horizontal co-operations may increase the bargaining power of the vulnerable parties. The spread of integrations is also reinforced by the mutual inter-dependence of raw material producers and processors, the rapid perishability of goods and the spread of traceability requirements. In spite of these trends, Hungary still has few examples of well-functioning integrations and co-operations. In the case of the three main value chains which were examined – the meat, the milk and the fruit and vegetable sectors – it was typical that the Hungarian actors showed a much lower level of willingness to cooperate on both horizontal and vertical levels com-pared to the international trends
A magyar agrártámogatások alakulása nemzetközi kötelezettségvállalásaink (OECD, WTO) tükrében
A Világkereskedelmi Szervezet (WTO) a tagországok támogatottsági szintjét illetve
a csökkentési kötelezettség betartását az ún. AMS mutató alakulásán keresztül ellenőrzi.
Az AMS kiszámításának módszere még mindig az 1995-ben elfogadott Mezőgazdasági
Egyezményben rögzített ún. Box System („Dobozos Rendszer”) elveire épül. Ennek alapja,
hogy a belső költségvetési támogatásokat a csökkentési kötelezettség alá tartozó Amber (Sárga),
a csökkentési kötelezettség alá nem tartozó Green (Zöld), illetve a termeléskorlátozáshoz
kapcsolódó Blue (Kék) dobozokba kell besorolni.
A ténylegesen kifizetett támogatásokon túl az AMS-t terheli a piaci ártámogatás
(MPS). A piaci ártámogatás a rögzített külső referenciaár (1986-1988 közötti külkereskedelmi
ár) és az adott tagországban alkalmazott adminisztratív ár közötti különbség, valamint a
szabályozott árra jogosult mennyiség szorzata. Ez sokszor fiktív, ki sem fizetett összeg (ha az
adott évben nem szükséges állami felvásárlással beavatkozni a piaci folyamatokba). AMS-t
csökkentő hatás viszont, hogy azon összegek, amelyek értéke termék-specifikus támogatás
esetén az adott termék, míg nem termék-specifikus támogatás esetén a teljes mezőgazdasági
bruttó termelési érték 5%-ánál alacsonyabb, mentesülnek a beszámítás alól (ún. de minimis
szabály)..
A mezőgazdasági eredetű folyékony bioüzemanyagok termelésének piaci kilátásai = The market perspectives of liquid biofuels of agricultural origin
Tanulmányunkban áttekintjük a megújuló energiaforrásként hasznosítható főbb
szántóföldi kultúrák termelési és felhasználási lehetőségeit. Elemezzük a bioüzemanyagok
és alapanyagaik nemzetközi piacát, különös tekintettel az Európai Unió bioüzemanyagtermelésére
és -felhasználására. Bemutatjuk a hazai bioüzemanyag-piacot, foglalkozunk
a feldolgozó kapacitások jelenlegi és jövőbeni helyzetével, a Magyarországon termelt
bioüzemanyagok bel- és külpiaci kilátásaival és jogszabályi környezetével. = The study surveys the production and utilisation potential of the main arable crops
which can be used as renewable energy sources. It contains an analysis of the international
market of biofuels and their raw materials, with particular regard to the biofuels production
and consumption of the European Union. It presents the Hungarian biofuels market, discusses
the current and future production capacities and domestic and export market outlooks as well
as the legal environment of biofuels production
Az élelmiszer-kereskedelem termelékenysége és jövedelmezősége=The productivity and profitability of the food sale sector in Hungary
Kutatásunkban az élelmiszerkereskedelem termelékenységét és jövedelmezőségét vizsgáljuk klasszikus pénzügyi elemzési módszerekkel. Ehhez a NAV társas vállalkozások adóbevallásain alapuló adatbázisát dolgoztuk fel a 2005–2010. évi időszakban. Az elemzés során külön-külön vizsgáltuk a nagy- és kiskereskedelmet, az egyes szakágazatokat, méret szerinti bontásban a vállalatcsoportokat, a kiskereskedelem esetében pedig az egyes bolttípusokat is. A fő pénzügyi adatok áttekintésén, pénzügyi mutatók számításán túl a jövedelmezőségre ható tényezőket (fogyasztás, kereslet, piaci verseny, koncentráltság, szabályozás) is áttekintettük. Végül, de nem utolsó sorban nemzetközi összehasonlításban is felmértük a magyarországi élelmiszerkereskedelem termelékenységi és jövedelmezőségi mutatóit. Legfontosabb következtetésünk, hogy a magyarországi élelmiszerkereskedelem új szakaszába lépett a 2000-es évek második felében. A piac telítődött, új láncok már nem kívánnak megtelepedni, sőt, sok jel mutat rá, hogy megkezdődött a harc a piac újrafelosztásáért. Mindez természetesen kihatott a kereskedelmi szektor jövedelmezőségére is. A pénzügyi adatok alapján bebizonyosodott, hogy a magyarországi élelmiszer-kereskedelem, azon belül is leginkább az élelmiszer-kiskereskedelem jövedelmezősége romlott 2005 és 2010 között és ez a negatív tendencia főképp a nagyobb cégeket jellemezte
Minőségi rendszerek szerepe a hazai élelmiszergazdaságban = The Role of the Quality Systems in the Hungarian Food Economy
A tanulmány bemutatja, hogy a vevői minőségi rendszerek (pl. IFS, BRC) immár a piacra-lépés minimum (képesítő) feltételévé váltak. Az alapnak tekinthető független rendszerek (pl. HACCP, ISO 9001) elterjedésükkel párhuzamosan piaci értelemben elértéktelenedtek. A vevői és független rendszerek vitathatatlanul hozzájárultak a minőség élelmiszerbiztonsági dimenziójának javulásához. Valódi marketing előnyt azonban csak a fogyasztói típusú rendszerek (pl. Kiváló Magyar Élelmiszer) jelenthetnének a minőségi jellemzők minimum szint feletti igazolásával, de jelenleg még ezek sem érik el a lehetséges hatást. Az élelmiszer-kiskereskedelem vevői erejének növekedése miatt a vevői rendszerek szerepének további erősödését, a beszállítók védekezési válaszaként pedig a fogyasztói rendszerek terjedését valószínűsítjük. Ez a tendencia a független rendszerrel (pl. ISO 22000) történő egységesítés lehetőségét is alapvetően kérdőjelezi meg. Az így kialakuló rendszerhalmozódás azonban minőségjavulást már nem hoz, viszont komoly erőforrást köt le az élelmiszergazdasági vállalkozásoknál. A hazai élelmiszergazdasági vállalkozások helyzetének javítására tett javaslatainak: a „közigazgatási fairplay”, a „minőségi megfelelés fejlesztése”, valamint a „fogyasztói tudatformálás” kiemelve a gyerekeket, mint célcsoportot. = The study has shown that customer quality systems (e.g. IFS, BRC) have already became the minimum (qualifying) condition of market entry. The independent systems which could be considered as a basis (HACCP, ISO 9000) have lost value simultaneously with their spreading. The customer and independent systems have without doubt contributed to the improvement of the safety dimension of food quality. However, only the consumer-type systems (such as Kiváló Magyar Élelmiszer) could provide real marketing advantages through assuring quality features exceeding the minimum requirements, but they are still not use fully their potential effects. Due to the increase in the buying power of the food retail trade, strengthening of the customer systems and – as a possible defensive reaction by suppliers – further spreading of the consumer systems is expected. This trend makes the possibility of integration into independent systems (e.g. ISO 22000) questionable. The accumulation of systems as a result does not lead to any quality improvement, while using up significant resources at the food processing enterprises. Our suggestions for improving the situation at the domestic food processing enterprises include: the “fair play in public administration”, the “development of quality compliance” and the “consumer awareness improvement”, with special emphasis placed on children as a target group
A magyar dísznövényágazat helyzete és kilátásai = The Current Situation and Perspectives of the Hungarian Horticultural Sector
A tanulmány két fő fejezetből áll: az első a dísznövénytermesztés és -kereskedelem nemzetközi helyzetével, míg a második Magyarország dísznövényágazatával foglalkozik. Ez utóbbi fejezeten belül bemutatásra kerülnek a hazai dísznövényfogyasztás és külkereskedelem tendenciái, valamint a dísznövény-kereskedelem értékesítési csatornáinak (nagykereskedelem, nagybani piacok, virágboltok, áruházláncok, garden centerek, kertészeti árudák stb.) jellemzői. A fontosabb alágazatok (vágott virágok, cserepes növények, díszfaiskola, rózsatő, karácsonyfa, évelők, szárazvirágok) részletes elemzése mellett a tanulmány kísérletet tesz ezen alágazatok lehetséges fejlődési pályáinak, jövőképének felvázolására is. Meghatározza továbbá a fejlesztések termelési szerkezetre és foglalkoztatásra gyakorolt hatásait, valamint ezen fejlesztések megvalósításának feltételeit, a szükséges tennivalókat is. = The study consists of two main chapters: The first deals with the global situation of the cultivation and trade of ornamental plants, while the second discusses the Hungarian ornamental plant sector. In the latter chapter the focus is on the trends in the consumption and export trade, and the characteristics of the various trade channels (wholesalers, wholesale markets, florists, multinational chains, garden centres and DIY stores etc.) are analysed. Besides the dissection of the relevant sub-sectors (cut flowers, potted plants, tree nurseries, rose rootstocks, Christmas trees, perennials, dry flowers) the future perspectives and the possible development of each sub-sector is sketched out. As a further step, the effect of innovation on the structure of cultivation and employment is determined and finally the suggestions for the expansion of the sub-sectors are summarised
A magyar élelmiszergazdasági import dinamikus növekedésének okai = The reasons of the dynamic increase of import in the Hungarian food economy
A tanulmány az élelmiszergazdasági import növekedésének okait vizsgálja. Az import
növekedés különösen az EU-csatlakozás után volt szembetűnő, bár a 2006-os évben lassulni
látszott.
A vizsgálat több oldalról közelítette a kérdést: statisztikai adatok elemzésével, három
visegrádi ország (Lengyelország, Csehország és Szlovákia) exportsikere bemutatásával,
valamint egy kérdőíves felméréssel, mely célcsoportjai a következők voltak: mezőgazdasági
termelők, élelmiszer-feldolgozók és élelmiszerkereskedők.
A tanulmány végső konklúziója, hogy az importot nem lehet – és nem is kell – olyan
módon megakadályozni, ahogy azt a megkérdezett piaci szereplők jó része kívánná, vagyis
adminisztratív eszközökkel. Vita tárgya lehet viszont, hogy szükséges-e, illetve elkerülhetetlen-
e ilyen mértékű importnövekedés, valamint az, hogy milyen javulás szükséges a hazai
termelés versenyképességében, a marketing és az infrastruktúra fejlesztésében. = The study examines the causes of the increase of food economy import. The growth
of import has become particularly conspicuous following Hungary’s EU accession, although
it seemed to slow down in 2006.
The study employed three methods in order to investigate the issue: the analysis of
statistical data, the description of the export achievement of three Visegrad countries (Poland,
the Czech Republic and Slovakia) and a questionnaire survey targeted to the following operators:
agricultural producers, food processors and food retailers.
The final conclusion of the study is that import cannot (and need not) be detained in
the manner a good deal of the market operators consulted would desire, i.e. through administrative
measures. However, it could be debated whether the recent rate of growth is either
necessary or inevitable and how the competitiveness of domestic production and the development
of marketing and infrastructure should possibly be improved
Az agrártámogatások hasznosulása = The Efficiency of Agricultural Subsidies
A kutatás keretében megvizsgáltuk, hogy az agrártámogatások előnyeit milyen mértékben élvezik a gazdálkodók, illetve mennyi jut abból a vertikum más szereplőinek (földtulajdonosoknak, az input-szállítóknak, a felvásárlóknak stb.) A támogatások hatására ugyanis megváltozik az erőforrások optimális allokációja, s olyan árváltozásokra kerül sor, amelyek a jövedelmeket (a gazdálkodók kárára) átcsoportosítják az agribiznisz szereplői között.
A tanulmány bemutatja azt a módszertani keretet, amelyben a veszteségek jellege és mértéke, továbbá a támogatások hatékonyságának alakulása vizsgálható. A 2006. évi magyarországi közvetlen támogatásokra vonatkozóan konkrét számításokat végeztünk, amelyek szemléltetik az egyes támogatásformák hatékonyságának alakulását a termelői jövedelmek növelése szempontjából. = In the study, we examined the ratios of agricultural subsidies that benefit farmers and the other operators along the product chain (landowners, input suppliers, wholesale buyers, etc.). Subsidies lead to shifts in the optimum allocation of resources and to price changes that realign the income of stakeholders in agribusiness (to the expense of farmers). The paper describes the methodological framework that enables the study of the nature and size of losses and the transfer efficiency of subsidies. Specific calculations were made concerning direct agricultural payments in Hungary in 2006, illustrating the efficiency of the various types of subsidies in terms of their effect of increasing farm income
Élelmiszer-biztonság a nemzetközi kereskedelem tükrében = Food safety in the context of international trade
A tanulmány az élelmiszer-minőség, élelmiszer-biztonság és a nemzetközi kereskedelem összefüggéseivel foglalkozik az EU élelmiszer politikájának változása tükrében. Bemutatásra kerül az élelmiszer-biztonság nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatása, a fogyasztóvédelem gyakorlata és az EU élelmiszer politikájának változása. Az élelmiszer-minőség elemzésénél vizsgáljuk a minőség, a minőségbiztosítás jelentőségét, az élelmiszer-minőség jellemzőit, a minőség és élelmiszer-biztonság fogyasztói megítélését, valamint az élelmiszer-biztonság élelmiszer-minőségben betöltött növekvő szerepét. = The paper deals with the aspects of food quality and food safety in international trade in the context of the development of the food policy in the EU. The paper gives an analysis of the impact of food safety and food quality on international trade, consumer protection, changes of the food policy in the EU, the requirements of quality assurance systems and consumers’ approach to quality and safety