267 research outputs found
Maanvaraisten tiivistettyjen varastoaltaiden rakentamisen täydentävät ohjeet
Tilakokojen kasvun myötä myös tiloilla tuotetut lantamäärät kasvavat. Samanaikaisesti kannattavuuden
heikentyminen edellyttää myös lietelannan varastointiin halvempia ratkaisuja. Myös tuotannon
jatkuvuuden epävarmuus kannustaa etsimään varastointiratkaisuja, joissa varastorakenteet on mahdollista
purkaa ja myydä eteenpäin. Yksi tällainen ratkaisumalli on lietteen varastointi tiivistetyissä
maanvaraisissa altaissa.
Edelleen voimassa olevan BREFin (2003) mukaan (kpl 5.2.5 manure storage) kalvolla päällystetyt
laguunit ovat yhtä käyttökelpoisia lietelannan varastointiin kuin lietesäiliöt, kun ne varustetaan vuotojen
tarkkailujärjestelmällä. Myös uudistettavana olevan BREFin viimeisimmässä luonnoksessa
(2015) laguunit ovat hyväksyttyjen lannanvarastointitapojen joukossa. Laguuneissa käytettävien tiivistyskelmujen
toiminnalliset vaatimukset on esitetty eurooppalaisessa standardissa SFS-EN 13361
+A1 (2006). Maa- ja metsätalousministeriö on antanut ennakkohyväksynnän, jolla se ohjaa rakentajia
tarkastettujen ratkaisujen käyttöön ja helpottaa rakennussuunnitelmien työvoima- ja elinkeinokeskuksissa
sekä kunnissa tapahtuvaa tarkastusta, kahdelle tiivistekelmutuotteelle sen soveltuvuudesta
lietelantavarastoksi (MMM 2009). Lisäksi kyseisiä materiaaleja markkinoivat yritykset ovat ohjeistaneet
rakentamista. Alalla toimii myös yrityksiä, jotka ovat perehtyneet allasrakentamiseen.
Aikaisemmassa selvityksessä on todettu, että maanvaraisten tiivistettyjen varastoaltaiden rakentamisen
ohjeistus on puutteellista ja sitä tulisi täydentää korkealaatuisen, ympäristöriskit minimoivan
lopputuloksen turvaamiseksi. Tässä hankkeessa on laadittu ko. varastoaltaiden rakentamista täydentävät
ohjeet.
Hankkeen tuloksena voidaan arvioida maanvaraisten tiivistettyjen varastoaltaiden aiheuttaman
lietteen varastoinnin ympäristöriskin pienenevän, koska rakenteet suunnitellaan ja toteutetaan asiantuntevasti,
sekä altaita myös käytetään, huolletaan ja tarkkaillaan ko. rakenteiden edellyttämällä
tavalla.201
Nykyaikaisen ympäristötekniikan vaikutus hajunmuodostukseen : Kotieläintila kaupungin ja maaseudun vaihettumisvyöhykkeellä –hankkeen loppuraportti
Kaupunkien laajentuessa taaja-asutus siirtyy yhä lähemmäksi maatiloja. Ongelmia syntyy, kun vaihettumisvyöhykkeellä
sijaitseva kotieläintila haluaa laajentaa tai muuttaa toimintaansa. Käytäntö on
osoittanut, että naapurit kiinnittävät ympäristölupaa koskevissa vastineissaan erityisesti huomiota
odotettavissa olevaan hajuhaittaan ja vaativat jopa laajennussuunnitelmista luopumista tämän perusteella.
Jos käytettävissä olisi hyviä hajuhaitan ennakointiin liittyviä keinoja, voitaisiin jo luvanhakuvaiheessa
tehdä tarvittavat ennusteet haitan suuruudesta, jolloin vältyttäisiin sekä investoinnin toteutuksen
viivytyksiltä että ikäviltä naapuruussuhteita kiristäviltä konfliktitilanteilta.
Kotieläinsuojasta muodostuvan hajun vähentämiseksi on kehitetty erilaisia toimintatapoja ja
tekniikoita. Niitä on testattu pääasiassa laboratorio-olosuhteissa ja käytännön toimintaan liittyvää
tutkimusta on vähän. Erityisesti tekniikoiden tehosta meidän olosuhteissamme puuttuu tutkittua
tietoa.
Hajun suhteen voidaan puhua suojaetäisyydestä, joka riippuu siitä, kuinka voimakasta ja pitkäkestoista
hajua pidetään raja-arvona. Hankkeen tavoitteena oli testata käytännöllistä toimintamallia,
jota käyttämällä kuhunkin tilanteeseen liittyvä suojaetäisyys voidaan määrittää riittävällä tarkkuudella.
Suojaetäisyyksien määrittämiseksi hankkeessa käytettiin tutkimuksissa, selvityksissä ja testauksissa
kertynyttä tietoa ja tämän tutkimuksen pilottikohteista saatua mittausdataa. Valittua toimintamallia
kokeiltiin pilottikohteessa, jossa oli käytössä uutta markkinoilla olevaa ympäristötekniikkaa
(ns. BAT-tekniikkaa, engl. Best Available Technology).
Tulosten perusteella lannan jäähdytys ja sisäilman korkeapainejäähdytys näyttävät toimivilta hajunpoistotekniikoilta.
Sama koskee BioSampoa. Aineiston suppeuden takia tulokset ovat suuntaaantavia.
Pilottikohteen hajuemissio on matala, mikä vaikeutti hajun leviämisen toteamista. Valituissa
kahdessa verrokkikohteessa hajun leviäminen oli hieman helpommin havaittavissa, ja tuulensuunnalla
havaittiin olevan hajun leviämiseen huomattava vaikutus.
Tavoiteltava haju on myös laadullinen kysymys. ”Hyökkäävä” haju on epämiellyttävä jo pieninä
pitoisuuksina. Siksi BioSampon vaikutus hajun ”pehmenemiseen” on merkittävä tekijä. Tämän vaikutuksen
varmistamiseksi tarvitaan vielä lisätutkimuksia.
Hankkeessa käytetty kannettavaan olfaktometriin perustuva mittausmenetelmä osoittautui
käyttökelpoiseksi. Hajupaneelin laatu on kuitenkin tärkeää, jotta tulokset olisivat luotettavia. Mittausteknisesti
laitteisto oli luotettava ja helppokäyttöinen.
Hajuhaitan hallinnan talousvaikutusten määrittäminen voidaan supistaa muutamiksialkeistapauksiksi.
Käytännön tilanteissa laskentaa on kuitenkin tarpeellista räätälöidä, jotta tulos olisi riittävän
tarkka.201
Ulkoiluta turvallisesti – ohjeita jaloittelutarhaa suunnittelevalle
Karjan vapaa liikkuminen edistää karjan terveyttä ja hyvinvointia siinä määrin, että asiasta on säädetty myös eläinsuojelulaissa. Vaikka laki ei velvoita ympärivuotiseen jaloitteluun, myönteiset kokemukset viittaavat siihen, että käytäntö yleistyy lähitulevaisuudessa. Karjan jaloitteluun liittyy kuitenkin riskejä ympäristön kannalta. Eläinten virtsassa ja lannassa erittyy jaloittelualueelle merkittävä määrä ravinteita ja mikrobeja, jotka voivat pilata niin pinta- kuin pohjavettäkin. Ympäristövaikutusten hallitsemiseksi onkin välttämätöntä, että jaloittelua varten järjestetään erityinen jaloittelutarha.
Jaloittelutarhojen toteuttaminen on usein kompromissi investointikustannusten, käyttökustannusten, teknisen toimivuuden, ympäristörasituksen ja eläinten viihtyvyyden kesken. Jaloittelun toteuttamiseksi ei ole yhtä oikeaa ratkaisua, vaan suunnittelu on tehtävä tilakohtaisesti. Tässä oppaassa kuvataan vaihtoehtoja tarhan suunnitteluun ja toteutukseen. Toimintatapoja kannattaa soveltaa myös muihin karjan vapaan liikkumisen alueisiin kuten laidunalueisiin ympäristökuormituksen hallitsemiseksi
- …