152 research outputs found
Evidence for Gene-Specific Rather Than Transcription Rate–Dependent Histone H3 Exchange in Yeast Coding Regions
In eukaryotic organisms, histones are dynamically exchanged independently of DNA replication. Recent reports show that different coding regions differ in their amount of replication-independent histone H3 exchange. The current paradigm is that this histone exchange variability among coding regions is a consequence of transcription rate. Here we put forward the idea that this variability might be also modulated in a gene-specific manner independently of transcription rate. To that end, we study transcription rate–independent replication-independent coding region histone H3 exchange. We term such events relative exchange. Our genome-wide analysis shows conclusively that in yeast, relative exchange is a novel consistent feature of coding regions. Outside of replication, each coding region has a characteristic pattern of histone H3 exchange that is either higher or lower than what was expected by its RNAPII transcription rate alone. Histone H3 exchange in coding regions might be a way to add or remove certain histone modifications that are important for transcription elongation. Therefore, our results that gene-specific coding region histone H3 exchange is decoupled from transcription rate might hint at a new epigenetic mechanism of transcription regulation
Ergonomic assessment of manual handling tasks
Magistritöö
Ergonoomika õppekavalRaskuste käsitsi teisaldamine on üheks luu- ja lihaskonna ülekoormushaiguste
põhjustajaks. Töös analüüsiti kirjanduse alusel raskuste käsitsi teisaldamise hindamise
meetodeid ja võrreldakse neid praktiliselt nelja teisaldamisülesande alusel. Meetodid valiti
kättesaadavuse, kasutamismugavuse ja kogu keha hinnatavuse alusel. Analüüsi ja praktilise
võrdluse alusel leiti, et raskuste käsitsi teisaldamise hindamisel on oluline valida meetod,
mis ongi spetsiaalselt selle jaoks loodud. Samuti peab jälgima, kas meetodiga on võimalik
hinnata uuritavat teisaldamisülesannet (tõstmine, hoidmine, kandmine, lükkamine ja
tõmbamine), kuna ühe meetodiga ei pruugi olla võimalik hinnata kõiki
teisaldamisülesandeid. Samuti on oluline, et lisaks meetodi töölehel oleks olemas ka
juhendmaterjal meetodi rakendamiseks. Laiendamaks Eestis raskuste käsitsi teisaldamise
hindamise võimalusi, võiks Eesti keelde tõlkida meetodid MAC ja RAPP, mis aitavad
detailsemalt tuvastada raskuste käsitsi teisaldamisega seotud ohutegureid, ja KIM, mille
alusel on võimalik hinnata tööülesande riskitaset. Samuti peaks ajakohastama Eestis
kohustuslikku Sotsiaalministri määruse nr 26 „Raskuste käsitsi teisaldamise töötervishoiu
ja tööohutuse nõuded“ lisas „Juhend terviseriski hindamiseks raskuste käsitsi
teisaldamisel“ kirjeldatud meetodit, mis kehtib alates aastast 2001 ning on tänaseni
uuendamata. Juhendisse on tarvis lisada lükkamise-tõmbamise tööülesannete hindamise
võimalus ning koostada meetodi rakendamiseks juhendmaterjal.Manual handling is one of the causes of musculoskeletal overload diseases. In this thesis
the methods for assessing the manual handling of weights were analysed on the basis of the
literature and compared practically on the basis of four manual handling tasks. The
methods were selected on the basis of availability, ease of use and coverage. Based on the
analysis and practical comparison, it was found that when assessing the manual material
handling, it is important to choose a method that is specifically designed for this purpose. It
must also be monitored whether the method can be used to evaluate the task under
investigation (lifting, holding, carrying, pushing and pulling), as it may not be possible to
evaluate all the tasks with the same method. It is also important that, in addition to the
method worksheet, there is instructional material on how to apply the method. In order to
expand the possibilities of manual handling assessment in Estonia, firstly the MAC and
RAPP methods could be translated into Estonian, that help to identify in more detail the
risk factors related to manual handling and secondly KIM, on the basis of which it is
possible to assess the risk level of the task. The method described in the appendix to the
Estonian Regulation “Occupational health and safety requirements for manual handling of
loads” “Guidelines for health risk assessment in manual handling of loads”, has been valid
since 2001 and has not been updated to date, should also be updated. It is necessary to
include in the guidelines the possibility to evaluate push-pull tasks and to prepare the
instruction material for the implementation of the method
Kollektiivne õpiränne kutseõpetajate professionaalse arengu toetajana
https://www.ester.ee/record=b5451089*es
Emotsioonide struktuur ja emotsionaalsete häirete tunnused Eesti normvalimis
Varasemad uuringud näitavad, et positiivne afekt ja negatiivne afekt on meeleolu kaks peamist dimensiooni (Watson & Clark, 1994; Roberts & Kassel, 1996). Selge on ka, et positiivne ja negatiivne afekt on omavahel kaks erinevat dimensiooni. Positiivse afektiga inimesed on energilised, elunautivad, meelekindlad ning negatiivse afektiga inimesed kogevad negatiivsemaid tundeid nagu näiteks kurbus, ärevus ja süü. On selgunud, et positiivse ja negatiivse afekti proportsioon on oluline tegur, et kategoriseerida meeleolu ja ärevuse probleeme (Joiner, 1996).
Antud uuringu jooksul selgus, et positiivse afektiivsusega inimestel on vähem depressiivsuse sümptomeid ning, et ärevushäirete ja depressiooniga inimestel on kõrgem negatiivne afektiivsus kui tervetel.http://tartu.ester.ee/record=b2647724~S1*es
Koolijuhi autonoomia Eesti hariduskorralduse kaasajastamise kontekstis
http://tartu.ester.ee/record=b2656629~S27*es
Verbide lõpetama ja lopettaa tähendused eri kasutuskontekstides
http://tartu.ester.ee/record=b2667769~S1*es
Kohalike omavalitsuste pädevus reguleerida sotsiaalteenuste osutamist
https://www.ester.ee/record=b5241620*es
Eesti lasteaiaõpetajate arvamused laste joonistamisoskuse kujunemisest ja 3-7 aastaste laste joonistamisoskusest, joonistamise olulisusest ning erinevatest joonistamise viisidest
https://www.ester.ee/record=b5248606*es
Good Practices of Environmental Management System ISO 14001 as the Example of Private Sector in Estonia
Magistritöö
Linna- ja tööstusmaastike korralduse õppekavalKestev üleminekuperiood ISO 14001:2004 versioonilt ISO 14001:2015 versioonile nõuab
ettevõtetelt ressurssi ja aega end muudatustega kurssiviimiseks ja nende organisatsiooni
integreerimiseks. Käesolev uurimus püüab täita tühimikku, mis on tekkinud ISO 14001
praktiliste kogemuste ja standardi muudatusi arvessevõtva kirjanduse vähesusest. Töö
eesmärgiks on anda ülevaade ISO 14001 standardiga sertifitseeritud erasektori ettevõtete
kogemusest standardi integreerimisel ja üleminekust ISO 14001:2004 versioonilt ISO
14001:2015 versioonile. Uurimistöö tulemused saadi kvalitatiivse uurimismeetodiga
intervjueerides kaheksat ISO 14001 sertifitseerinud ettevõtet ja kahte
sertifitseerimisvaldkonna eksperti. Kogutud andmeid analüüsiti sisuanalüüsi meetodil.
Tulemustest selgus, et ettevõtetel on jätkuvalt soov standardit uuendada. Senini on
keskkonnajuhtimissüsteemi rakendatud ettevõttesisestesse protsessidesse eeskujulikult,
olles pidevale parendamisele orienteeritud. Parendamisel on tähtis osa meeskonna suurusel
ja koostöövalmidusel. ISO 14001:2015 versioonis tekitab ettevõtetele kõige enam küsimusi
riskihindamine, terminitest arusaamine ning nende piiritlemine ettevõttesse. Ekspertide
ootused riskihindamise kvaliteedile on kõrgemad kui senine teostus. Standardinõuete
mõistmisel ja sellele vastavalt tegutsemisel mängib suurt rolli juhtimissüsteemide ohjamise
varasem kogemus. Standardiga on paranenud erasektori ettevõttesisene juhtimine ning
sellega on saavutatud järjepidevus ja usaldusväärne nimi partnerite hulgas. Uurimustöö
kinnitas varasematest uurimustest saadud tulemusi, et erasektori puhul on suurimaks
mõjutajaks ISO 14001 standardi olemasoluks konkurents. Uurimusest järeldus vajadus
tarneahelas KKJS-i ühise raamistiku arendamiseks, mis senini on jäänud ühepoolseks.
Antud uurimustöö on näidete kogum hästi toimiva keskkonnajuhtimissüsteemiga
ettevõtetest, mille järeldatud seisukohad võivad olla abiks tulevastele praktikutele
keskkonnajuhtimissüsteemi parendamisel.The longitudinal shift from the version ISO 14001:2004 to the version ISO 14001:2015
demands companies to have resources and time to keep up with the changes as well as to
integrate into their organization. The present study attempts to fill the gap that has emerged
from the shortage of literature of ISO 14001 practical experience and standard changes.
The purpose of the work is to give an overview about experience of integrating standard
and transition from the version ISO 14001:2004 to the version 14001:2015 by certified
private-sector companies with ISO 14001 standard. Research results have been obtained
via qualitative research method by interviewing eight certified companies with ISO 14001
and two experts from certification field. The collected data were analyzed by content
analysis method. The results showed that companies still have the desire to upgrade the
standard. So far, the environmental management system has been implemented into
internal company processes excellently, being oriented to continuous improvement. The
team's size and cooperativeness play an important role in improvement. Risk assessment,
understanding the terms and their definition into company raise most questions in the
version of ISO 14001:2015. Experts' expectations to the quality of the risk assessment are
higher than current accomplishment. Previous experience of management systems plays a
major role in understanding the requirements of the standard and acting accordingly to it.
The standard has improved private-company management and this has achieved continuity
and a reliable name among partners. The research confirmed the results of earlier studies
that when it comes to private sector, competition is the biggest influence on the existence
of ISO 14001 standard. As a result of the research there is a need to develop a common
framework of EMS in a supply chain, which has so far been one-sided. This study is a set
of examples of well-functioning environmental management system companies, which
concluded views may be helpful for future practitioners in improving environmental
management
- …