6,111 research outputs found
Gestió del risc a les empreses de turisme actiu
Aquest article presenta una proposta dels apartats i aspectes que podria contenir un protocol de seguretat per part de les empreses de turisme actiu. Per desenvolupar-lo ens hem basat en la normativa actual vigent, representada pels Reials Decrets pertanyents a tres Comunitats Autònomes: Aragó, Andalusia i Astúries, i complementant la informació amb aspectes desenvolupats als decrets de Catalunya i GalÃcia. Dintre de la normativa actual en relació al turisme actiu, tres Comunitats Autònomes: Aragó, Andalusia i Astúries, ja estan exigint l’obligació de presentar, per part de les empreses, un protocol d’actuació en cas d’accident; i en el cas d’Aragó i Astúries, l’obligació de presentar-lo, a l’inici de cada temporada, als serveis oficials de Protecció Civil de l’Administració de la Comunitat Autònoma corresponent. El nostre objectiu és realitzar una proposta dels punts generals que podria contenir aquest protocol per tal d’orientar les empreses en la seva elaboració
Francia (1789-1791): ley y orden en los orÃgenes del «Cisma» religioso
La ruptura de l’Església catòlica a França no va produir-se per la voluntat de l’Assemblea nacional constituent de posar la mà sobre l’encenser o d’intervenir en la religió catòlica, apostòlica i romana. La ruptura de l’Església catòlica a partir del mes de novembre de 1790 va produir-se, tal i com s’explicarà al llarg de l’article, per la necessitat imperiosa per part de l’Assemblea nacional constituent de tenir a tots els seus funcionaris al costat del procés i no en contra. Des de l’inici del procés revolucionari els eclesià stics eren una peça clau pel manteniment de l’ORDRE i de la tranquil·litat pública, i des del mes de febrer de 1790 s’havien convertit en els responsables de llegir en el púlpit els decrets de l’Assemblea. Els diputats necessitaven dels eclesià stics per imposar l’ORDRE polÃtic, econòmic i social que definien en el marc dels seus decrets. D’aquà que els eclesià stics que foren perseguits sota la primera Assemblea no ho foren per les seves idees religioses o per la seva negativa a fer un jurament cÃvic, sinó pel seu refús a la llei, per la seva desobediència als decrets o per animar a la gent a estar-hi en contra. The break with the Catholic Church in France was not the result of the will of the National Constituent Assembly to get its hands on the censer or to intervene in the Holy, Catholic, Apostolic, Roman Church. The rupture that began to take place in November 1790 was prompted, as will be explained in the course of the article, by the imperative need of the Assembly to have all its officials and functionaries on the side of the process and not against it. From the beginning of the revolutionary process the clergy were key to the maintenance of public ORDER and tranquillity, and from February 1790 on were responsible for reading out the decrees of the Assembly from their pulpits. The deputies needed the ecclesiastics to impose the political, economic and social ORDER they defined in their decrees. This being so, those members of the clergy who were persecuted under the first Assembly were pursued not for their religious beliefs or for their refusal to take the civic oath, but for their rejection of the law, for their failure to comply with the Assembly’s decrees or for encouraging people to oppose them.La ruptura de la Iglesia católica en Francia no se produjo por la voluntad de la Asamblea Nacional Constituyente de poner la mano en el incensario o de intervenir en la religión católica, apostólica y romana. La ruptura de la Iglesia católica a partir del mes de noviembre de 1790 se produjo, tal y como se explicará a lo largo del artÃculo, por la necesidad imperiosa por parte de la Asamblea Nacional Constituyente de tener a todos sus funcionarios al lado del proceso y no en contra. Desde el inicio del proceso revolucionario los eclesiásticos eran una pieza clave para el mantenimiento del ORDEN y de la tranquilidad pública, y desde el mes de febrero de 1790 se habÃan convertido en los responsables de leer en el púlpito los decretos de la Asamblea. Los diputados necesitaban a los eclesiásticos para imponer el orden polÃtico, económico y social que definÃan en el marco de sus decretos. De ahà que los eclesiásticos que fueron perseguidos bajo la primera Asamblea no lo fueran por sus ideas religiosas o por su negativa a hacer un juramento cÃvico, sino por su rechazo a la ley, por su desobediencia a los decretos o por animar a la gente a estar en contra
La nova Llei de la presidència de la Generalitat i del Govern: consideracions especials respecte de les relacions Govern-Parlament
Els decrets de Nova Planta. Procés històric de la creació i desaparició de les institucions de la Corona d'Aragó
De l\u27intégration scolaire à l\u27insertion universitaire : les handicapés physiques et les dimensions d\u27une politique
El treball de competències en xarxa : I Jornada Interuniversitaria d'Estudiants d'Educació Especial
En els darrers anys el món de l'educació s'ha vist sacsejat de dalt a baix i en totes direccions des dels nivells de primà ria i secundà ria fins als nivells universitaris. Aquests moviments ens obliguen, al meu entendre, a compartir amb altres professionals que tenen els mateixos interessos a analitzar-los conjuntament i a fer aquestes observacions que permetin a l'administració treure lleis i nous decrets més consensuats amb la comunitat implicada
Pla pilot d'educació per a la mobilitat segura : una ajuda per al desenvolupament dels currÃculums educatius
D'acord amb un estudi encomanat pel Servei Català de Trà nsit l'any 2008, l'educació per a la mobilitat segura no es va desenvolupar en tots els centres educatius, sinó en un percentatge elevat. Aixà mateix, la implantació va ser desigual segons els cursos. Aquesta situació ha d'evolucionar si es compleixen els decrets d'ensenyaments mÃnims de 2007 i 2008, d'acord amb els quals l'educació per a la mobilitat segura forma part dels currÃculums educatius d'educació primà ria, secundà ria obligatòria i batxillerat. Per tal de facilitar models per implementar-la als centres, a Catalunya s'ha endegat el Pla pilot d'educació per a la mobilitat segura. Les conclusions d'aquest Pla hauran de servir de guia per treballar en el futur amb totes les escoles.De acuerdo con un estudio encargado por el Servei Català de Trà nsit en el año 2008, la educación para la movilidad segura no se desarrolló en la totalidad de los centros educativos, sino en un porcentaje elevado. Asimismo su implementación fue desigual según los cursos. Esta situación ha de evolucionar si se cumplen los decretos de enseñanzas mÃnimas de 2007 y 2008, de acuerdo con los cuales la educación para la movilidad segura forma parte de los currÃculos educativos de educación primaria, secundaria obligatoria y bachillerato. Con el objetivo de facilitar modelos para su implementación en los centros, en Cataluña se ha iniciado el Plan piloto de educación para la movilidad segura. Las conclusiones de este Plan tendrán que servir para trabajar en el futuro con la totalidad de las escuelas.A study ordered by the Road Safety Department in 2008 denoted that road safety education was carried out in the majority of the educative centers but not in all of them. The development was not the same in all the education levels. In the governmental education orders in 2007 and 2008, road education is a part of the curricula of primary education, secondary education and pre-university studies and it has an important relation with the curricula competences. For that reason Government has initiated the Road Safety Education Project that has the objective of provide implementation patterns to the educative centers. This project has to be a working guide for all the educative centers on Catalonia
- …