255 research outputs found
Veel kord töötajate palkadest
Eesti Arsti selle aasta juulikuu numbris on Ă€ra toodud Sotsiaalministeeriumi palgauuringu tulemused (vt Eesti Arst 2005;84(7):516â8). Artiklis on toodud 4 tabelit, kus on toodud arstide, Ă”dede ja hooldajate tunnipalga vÀÀrtused haiglaliikide kaupa
Patsiendikeskne kĂ€sitlus â samm edasi tĂ”enduspĂ”hise meditsiini kontseptsiooni arengus
Eesti Arst 2015; 94(2):70â7
Euroopa Ravimiameti arvamus tiomersaali sisaldavate vaktsiinide ohutuse kohta
Euroopa Ravimiamet (EMEA, The European Agency for Evaluation of Medicinal Products) on oma arvamuse tiomersaali sisaldavate vaktsiinide ohutuse kohta avaldanud 1999. ja 2000. a. Uute andmete alusel on EMEA esitanud selles kĂŒsimuses alljĂ€rgnevad tĂ€psustatud soovitused
JĂ€llegi kiirabist
Kiirabiteenistus Eestis on korraldatud âEesti kiirabi arengukontseptsiooni 2000â2010 â alusel. See omakorda lĂ€htub tervishoiuteenuste korraldamise seadusest. IgapĂ€evane elu on esile toonud mitmeid kiirabiteenistuse kitsaskohti: riik ei ole suutnud rahastada kiirabi planeeritud mahus, paiguti tĂ€idab kiirabi ĂŒlesandeid, mis kuuluvad perearsti kompetentsi, sest suur osa vĂ€ljakutsetest kuuluvad kergete hulka jne.
Eesti Arst 2005; 84 (6): 447-44
10 aastat Tartu Ălikooli Soome ArstiĂŒliĂ”pilaste Seltsi asutamisest
Tartu Ălikooli arstiteaduskonnas Ă”pib 2005/2006. Ă”ppeaastal 120 ĂŒliĂ”pilast Soomest. Enamik neist on koondunud Tartu Ălikooli Soome ArstiĂŒliĂ”pilaste Seltsi (TASLO â Tarton Suomalaiset LÀÀketieteen Opiskelijat). Praegu on seltsil 98 liiget. 3. detsembril tĂ€histas TASLO oma 10. sĂŒnnipĂ€eva. Pidulikust ĂŒritusest vĂ”tsid osa ka Soome Arstide Liidu (SAL) president Pekka Anttila, liidu peasekretĂ€r Heikki PĂ€lve ning liidu eelmine peasekretĂ€r Markku ĂĂ€rimaa.
Eesti Arst 2005; 84 (12): 882â88
Kerge ajutrauma
Kerge ajutrauma ehk kommotsioon on traumajĂ€rgne funktsionaalne ajutegevuse hĂ€ire, mille puhul ei teki ajus makroskoopilisi struktuurseid muutusi. Kerge aju trauma diagnoositakse, kui kannatanul on trauma jĂ€rel esinenud vĂ€hemalt ĂŒks jĂ€rgmistest sĂŒmptomitest: teadvusekadu kuni 30 minutit, amneesia kuni 24 tunni vĂ€ltel, mentaalsed hĂ€ired, neuroloogilised Ă€rajÀÀmanĂ€hud, trauma raskus hinnatuna Glasgowâ koomaskaalal 30 minuti jooksul pĂ€rast traumat 13â15 palli. Raviks ordineeritakse fĂŒĂŒsiline ja psĂŒĂŒhiline rahu 3â5 pĂ€eva jooksul, seejĂ€rel suurendatakse aegamööda koormust. Enamikul patsientidest taanduvad Ă€gedad vaevused ja sĂŒmptomid 2 nĂ€dala jooksul. Samas jÀÀvad ligi pooltel patsientidel kommotsiooni jĂ€rel umbes poole aasta vĂ€ltel pĂŒsima kerged emotsionaalsed ja kognitiivsed hĂ€ired ning suurenenud vĂ€simus. Somaatiliste ja kognitiivsete hĂ€iretega kommotsioonijĂ€rgne sĂŒndroom esineb kuni 6%-l patsientidest. Viimaste aastate uuringutega on pĂŒĂŒtud leida vĂ”imalusi esile tuua kommotsioonijĂ€rgseid muutusi ajukoes MRT-uuringul ja kommotsiooni vĂ”imalikkust kinnitavaid biomarkereid verest.
Eesti Arst 2018; 97(7):370â37
Ravijuhendid â kellele, milleks ja mis eesmĂ€rgil
Ravijuhendite â mitmesuguste kliiniliste probleemide kĂ€sitlemise juhendite â vĂ€ljatöötamise eesmĂ€rk on teaduslikult tĂ”estatud,
s.o tÔenduspÔhiste teadmiste tutvustamine arstidele, et seelÀbi tagada ravi ja haiguste ennetusealase kliinilise töö kvaliteet.
Eesti Arst 2008; 87(11):832â83
Puukentsefaliit kuldsetes eluaastates inimestel
Rahvusvahelise teadusliku puukentsefaliidi töörĂŒhma (ISW TBE) koosolekul Viinis 2005. a jaanuaris esitati 14 Euroopa riigi andmed puukentsefaliidi esinemissageduse ja kliinilise kulu kohta. Peamine tĂ€helepanu oli pööratud ĂŒle 50aastaste inimeste haigestumisele sellesse haigusesse.
Eesti Arst 2005; 84 (6): 421-42
âEstonian Hospital Master Plan 2015â â kĂŒmme aastat selle valmimisest
Rootsi konsultatsioonifi rma Scandinavian Care koostas 2000. aastaks Eesti haiglavĂ”rgu arendamise plaani aastani 2015, mis sai nimeks âEstonian Hospital Master Planâ (EHMP). TĂ€navu möödub 10 aastat selle kava valmimisest. Traditsioonilisel TĂ Kliinikumi kevadkonverentsil 2010 analĂŒĂŒsiti haiglavĂ”rgu praegust seisu ja muutusi seoses EHMP rakendamisega.
Eesti Arst 2010; 89(6):382â38
- âŠ