9 research outputs found
Muotoaan etsivä virasto : Taiteen edistämiskeskuksen arviointi
Opetus- ja kulttuuriministeriö tilasi kilpailutuksen perusteella ulkoisen arvioinnin Taiteen edistämiskeskuksen ja sen yhteydessä olevien luottamuselinten, joita ovat taideneuvosto sekä valtion- ja alueelliset taidetoimikunnat, toiminnasta. Tavoitteena oli tuottaa kokonaiskuva viraston ja sen yhteydessä olevien luottamuselinten organisaatiorakenteen tarkoituksenmukaisuudesta, toiminnan laadusta sekä vaikuttavuudesta niille säädettyjen lakisääteisten tehtävien osalta. Arviointi toteutettiin 15.5.-15.12.2020 välisenä aikana. Arviointi osoittaa, että Taiteen edistämiskeskusta pidetään asiantuntevana, osaavana ja suorituskykyisenä taiteen edistämisen virastona. Nuorena virastona Taiteen edistämiskeskuksella on kuitenkin ollut jossain määrin vaikeuksia toimeenpanna viraston uudistuslinjauksia ja hallinnollisia prosesseja. Arvioinnissa ehdotetaan, että Taiteen edistämiskeskuksen perustehtävää, tulevaisuuden visiota ja strategista asemointia tulee terävöittää. Myös viraston ohjausta ja johtamista tulee parantaa. Lisäksi ehdotetaan toimikuntalaitoksen rakenteen ja taiteen rahoitusmallin uudistamista sekä viraston kansainvälisen toiminnan parantamista
Startup-yritysten kasvun ajurit ja pullonkaulat
Uusien ja kasvuhakuisten yritysten (tässä ”startup-yritysten”) merkitys elinkeinoelämän uudistumiselle on keskeinen. Tämän hankkeen päätavoitteena on ollut selvittää, miten julkista politiikkaa tulisi kehittää, jotta se edistäisi mahdollisimman hyvin startup-yritysten kasvua.
Tässä raportissa tarkastellaan kansallista startup-yrityksiä, yrittäjyyttä ja startup-yritysten toimintaympäristöä useasta eri näkökulmasta. Raportissa on luotu tilannekuvaa startup-yritysten nykytilasta ja niiden merkityksestä elinkeinoelämälle, vertailtu kansallista startup-yritysten toimintaympäristöä kansainvälisiin verrokkimaihin sekä analysoitu startup-ekosysteemien ja startup-yrityspalvelujen nykytilaa.
Tehty selvitys tukee näkemystä siitä, että kansallinen startup-toimintaympäristö on kehittynyt paljon viimeisen kymmenen vuoden aikana. Tästä huolimatta olemme kuitenkin kansainvälisestä kehityksestä jäljessä. Startup-toimintaympäristön kehittäminen edellyttää julkiselta sektorilta entistä vahvempaa ja fokusoidumpaa startup-yrityspolitiikkaa. Kansainvälisten esimerkkien viitoittamana peräänkuulutamme erityisesti poikkihallinnollista startup-politiikkaa. Näkemyksemme mukaan Suomi tarvitsee poikkihallinnollisen startup-strategian, joka on laadittu eri start-up –kentän toimijoiden ja hallinnonalojen tiiviillä yhteistyöll
Critical skills needs and challenges for STEM/STEAM graduates increased employability and entrepreneurship in the solar energy sector
© 2023 The Authors. This is an open access article available under a Creative Commons licence. The published version can be accessed at the following link on the publisher’s website: https://doi.org/10.1016/j.rser.2023.113776Energy produced by photovoltaic module (PVM) is poised to deliver the UN Sustainable Development Goal 7 (SDG-7) by 2030 and Net-Zero by 2050 but not until ample graduates with adequate Solar Energy Technology (SET) skills are produced by Higher education institutions (HEIs). Although PVM has witnessed significant penetration globally, the sustainability of the growth of the sector is challenged by attendant monotonic skilled labour shortages. The evolving growth imbalance is critical in the European Union (EU), limits her global competitiveness and necessitates the need to create wider awareness on the green technology to stimulate more production of solar energy sector (SES) specific skills graduates. Discussing the mismatch between the skills Europe needs and has in the SES, the study outlines key critical skills Science, Technology, Engineering and Mathematics (STEM) cum Arts (STEAM) graduates ought to possess to secure sector employment and the challenges limiting them from acquiring the competencies. The review is conducted via extensive study of relevant literature, analysis of interviews and observations. Academic, industrial, and entrepreneurial skills are identified as critical SES needs. Designing and running educational modules/curricula that embed the identified solar technology specialist skills on students and learners are proposed as vehicle to increase their employability and entrepreneurship. This study profiles trends and developments in the SES for stakeholders’ increased awareness while presenting the specialist skills in-demand for employment in the sector. The adoption of SET Training (SETechTra) curricula/modules by the EIs will substantially increase the production of industry-ready graduates whilst decreasing the SES skills gap.The authors acknowledge the European Union for funding the project entitled “Solar Energy Technology Training (SETechTra) Module for STEM Undergraduates” which produced this article under the Erasmus + Programme of the European Union. Project detail include: €392, 000.00 total grant; 36 months duration and agreement no.: 2020-1-UK01-KA203-079236. Innovate UK is also acknowledged for supporting the development of the mobile solar power system, project No. 83383.Published versio
Sprinkleriurakan kustannusarvio henkilösuojauskohteessa
Opinnäytetyön tarkoituksena on käsitellä henkilösuojauskohteen hintaa sille tyypillisten sammutusratkaisujen välillä. Opinnäytetyön jakautuu rakenteen perusteella kolmeen toisiinsa tukeutuvaan osioon, jotka ovat niin sanottu teoria, teorian pohjalta koottu kustannusvertailu sekä vertailun pohjalta tehdyt johtopäätöksiin ja koko työn yhteenvetoon.
Teoriaosuudessa kerrotaan yleisiä asioita sprinklerilaitteistosta, sen suunnittelustandardeista sekä erilaisista sprinklerilaitteistoista. Teoriaosuudessa pyritään painottamaan tekijöitä, jotka ovat keskeisiä henkilösuojauskohteissa.
Kustannusvertailun kohdassa eritellään kohteen urakkahintaan vaikuttavia tekijöitä ja niiden pohjana hyödynnetään teoria-osuutta asian ymmärtämiseen.
Viimeisessä kohdassa eli yhteenvedot ja johtopäätökset kootaan kaikki asiat yhteen ja pyritään esittämään tulokset selkeissä kuvaajissa, joista eri sprinklerilaitostyyppien eroavaisuudet nähdään. Johtopäätöksissä pyritään painottamaan, mitkä tekijät vaikuttavat kohteen urakkahintaan eniten ja millä ratkaisuvaihtoehdoilla hintaan voi vaikuttaa.
Käytettyjen lähteiden sekä sprinklerialan ammattilaisten näkemyksien perusteella voidaan todeta, että sprinklerilaitteiston hintaan vaikuttaa moni tekijä ja toiset saman lopputuloksen ratkaisut maksavat enemmän kuin toiset. Opinnäytetyössä pyritään avaamaan tämä ongelma selkeään muotoonPurpose of thesis is to compare the prize between different fire protection systems in personal protection scale. The thesis is divided into three interconnected structure which are based on the previous section. The sections are a so-called theory, a cost comparison which is based on theory, and a solutions and a summary which are based on a theory and a cost comparison section.
In the theoretical part it is described the general issues about sprinkler system, its design standards as well as various sprinkler systems. The theoretical part is focused on the factors that are essential for personal protection applications.
In the cost comparison section it is classified the things that are affected the contract prize and they take advantage information from the theory part of thesis.
At the last section of the thesis is summary and conclusions which is gathered all things together and that section is trying to present all the important facts in the clear para-graphs where you can see the differences between the different sprinkler systems. In the conclusions you should see what are the most important things that affects to contract prize.
According the sources and professional statements it is said that there are many ways to do the sprinkler system but only one is optimal, both in security way and in economical way. Thesis is going to open this problem into a clear form
Uusia energiatehokkaita tuotteita ja palveluita meriklusterissa : SataMari-projektin loppuraportti
Energiatehokkaat ratkaisut & uusiutuvan energian käytön edistäminen meriklusterissa
Energiantuotanto ja -kulutus ovat pääosassa hiilidioksidipäästöjen kasvussa ja ilmastonmuutoksessa. Meriteollisuuden kiinteistöt ja toiminnot kuluttavat paljon energiaa, mutta niiden energiatehokkuuteen ei ole vielä kiinnitetty riittävästi huomiota. SataMari-hankkeessa Satakunnan meriklusterin energiatehokkuus on keskiössä ja hankkeessa muun muassa kyselyiden, haastatteluiden ja Rauman seudun pilottiyritysten avulla selvitetään energiatehokkuuden nykytilaa ja hyviä käytäntöjä. Raportti koostaa hankkeen puoliväliin mennessä tehdyt toimet ja tulokset. Koska raportissa keskitytään rakennusten ja toiminnan energiatehokkuuteen, voi sisältöä soveltaa myös muilla kuin meriklusterin aloilla.
Kohteesta riippuen energiaa voi kulua eniten lämmitykseen, sähköön tai työkoneiden polttoaineisiin. Erilaiset energiatehokkuutta lisääviä toimia ovat mm. energiankulutuksen seuraaminen, sisälämpötilan asettaminen sopivalle tasolle, valaistuksen uusimien, automaation lisääminen ja paineilmajärjestelmän optimointi. Lisäksi energiatehokkaaseen toimintaan kuuluu työntekijöiden kouluttaminen. Selvitämme myös satamalogistiikan energiatehokkuuden kehittämistä, johon kuuluu ajettavien työkoneiden reittien optimointi, tyhjäkäynnin minimointi sekä vaihtoehtoiset käyttövoimat, kuten biopolttoaineet ja sähkö.
Pilottien energiakartoituksesta käy hyvin ilmi, miten erilaisten meriklusterin toimijoiden (teollisuuspuisto, satama, satamaoperaattori) energiankulutusprofiilit ovat hyvin erilaisia. Teollisuuspuistossa kuluu paljon energiaa sekä sähkön että lämmityksen muodossa, satamalla taas on vähän lämmitettäviä kiinteistöjä, mutta sähköä kuluu ulkovalaistukseen. Satamaoperaattorilla valtaosa energiasta kuluu ajettavien työkoneiden moottoreissa.
Lopuksi energiatehokkuustoimenpiteitä on jaettu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin. Lyhyen aikavälin toimenpiteistä aloittamalla pääsee helposti alkuun energiatehokkuuden kehittämisessä. Sen jälkeen eteneminen keskipitkän ja pitkän aikavälin toimiin, jotka vaativat helppoja toimia enemmän aikaa ja investointeja. Energian käyttöä tehostamalla ja kulutusta vähentämällä on mahdollista saavuttaa merkittäviä säästöjä
NAMURBAN : Urban Resource Efficiency in Developing Countries Pilot Walvis Bay, Namibia : Final report
A novel porous tube reactor for nanoparticle synthesis with simultaneous gas-phase reation and dilution
A Novel Porous Tube Reactor for Nanoparticle Synthesis with Simultaneous Gas-Phase Reaction and Dilution
A novel porous tube reactor that combines simultaneous reactions and continuous dilution in a single-stage gas-phase process was designed for nanoparticle synthesis. The design is based on the atmospheric pressure chemical vapor synthesis (APCVS) method. In comparison to the conventional hot wall chemical vapor synthesis reactor, the APCVS method offers an effective process for the synthesis of ultrafine metal particles with controlled oxidation. In this study, magnetic iron and maghemite were synthesized using iron pentacarbonyl as a precursor. Morphology, size, and magnetic properties of the synthesized nanoparticles were determined. The X-ray diffraction results show that the porous tube reactor produced nearly pure iron or maghemite nanoparticles with crystallite sizes of 24 and 29 nm, respectively. According to the scanning mobility particle sizer data, the geometric number mean diameter was 110 nm for iron and 150 nm for the maghemite agglomerates. The saturation magnetization value of iron was 150 emu/g and that of maghemite was 12 emu/g, measured with superconducting quantum interference device (SQUID) magnetometry. A computational fluid dynamics (CFD) simulation was used to model the temperature and flow fields and the decomposition of the precursor as well as the mixing of the precursor vapor and the reaction gas in the reactor. An in-house CFD model was used to predict the extent of nucleation, coagulation, sintering, and agglomeration of the iron nanoparticles. CFD simulations predicted a primary particle size of 36 nm and an agglomerate size of 134 nm for the iron nanoparticles, which agreed well with the experimental data