80 research outputs found
Gene Expression Profiling of Peri-Implant Healing of PLGA-Li+ Implants Suggests an Activated Wnt Signaling Pathway In Vivo
Bone development and regeneration is associated with the Wnt signaling pathway that, according to literature, can be modulated by lithium ions (Li+). The aim of this study was to evaluate the gene expression profile during peri-implant healing of poly(lactic-co-glycolic acid) (PLGA) implants with incorporated Li+, while PLGA without Li+ was used as control, and a special attention was then paid to the Wnt signaling pathway. The implants were inserted in rat tibia for 7 or 28 days and the gene expression profile was investigated using a genome-wide microarray analysis. The results were verified by qPCR and immunohistochemistry. Histomorphometry was used to evaluate the possible effect of Li+ on bone regeneration. The microarray analysis revealed a large number of significantly differentially regulated genes over time within the two implant groups. The Wnt signaling pathway was significantly affected by Li+, with approximately 34% of all Wnt-related markers regulated over time, compared to 22% for non-Li+ containing (control; Ctrl) implants. Functional cluster analysis indicated skeletal system morphogenesis, cartilage development and condensation as related to Li+. The downstream Wnt target gene, FOSL1, and the extracellular protein-encoding gene, ASPN, were significantly upregulated by Li+ compared with Ctrl. The presence of beta-catenin, FOSL1 and ASPN positive cells was confirmed around implants of both groups. Interestingly, a significantly reduced bone area was observed over time around both implant groups. The presence of periostin and calcitonin receptor-positive cells was observed at both time points. This study is to the best of the authors' knowledge the first report evaluating the effect of a local release of Li+ from PLGA at the fracture site. The present study shows that during the current time frame and with the present dose of Li+ in PLGA implants, Li+ is not an enhancer of early bone growth, although it affects the Wnt signaling pathway
Samverkansmeritering - förutsÀttningar, behov och möjligheter : Rapport: MERSAM-MeritvÀrde av samverkansskicklighet
Samverkansuppgiften har gradvis fĂ„tt en tydligare roll sedan mitten av 1990-talet och Ă€r idag en nödvĂ€ndig och central uppgift för högskolor och universitet i Sverige, inte minst för att hantera vĂ„r tids samhĂ€llsutmaningar. Det finns fĂ„ tecken pĂ„ att denna utveckling kommer att vĂ€nda och det Ă€r dĂ€rför viktigt att vi inom sektorn för en dialog kring hur vi tar oss an och vĂ€rderar det arbete som sker inom ramen för samverkansuppgiften. Det Ă€r troligt att vi i sektorn Ă€ven en tid framöver kommer att diskutera hur samverkansuppgiften bör tolkas och samverkansmeriter vĂ€rderas, men det hindrar oss inte att pĂ„ allvar försöka stödja och strukturera det arbete som redan sker dagligen vid landets lĂ€rosĂ€ten.Projektets bidrag Ă€r att belysa ett antal observationer kring utmaningar inom sektorn, för vĂ„ra lĂ€rosĂ€ten och individer men ocksĂ„ visa pĂ„ möjligheter för vĂ„ra lĂ€rosĂ€ten genom att ta upp nĂ„gra tĂ€nkbara verktyg, arbetssĂ€tt och rekommendationer för utveckling av samverkansmeritering.Huvudbudskapen i denna rapport Ă€r att sektorn behöver skapa en tydligare och mer preciserad begreppsbildning relaterat till âsamverkanâ och samverkansmeriter. LĂ€rosĂ€tena behöver utveckla ett mer integrerat och strukturerat sĂ€tt att arbeta med samverkansmeriter genom hela rekrytering- och befordringsprocessen, dĂ„ förstĂ„else av samverkansmeriter och praxis fortfarande Ă€r underutvecklat. LĂ€rosĂ€tena behöver vidare utveckla stöd för forskare och lĂ€rare i att kunna sammanstĂ€lla och dokumentera samverkansmeriter, separat eller integrerat med övriga meriter. En verkningsfull, flersprĂ„kig begreppsapparat och förstĂ„else men Ă€ven efterfrĂ„gan pĂ„ samverkansmeriter behöver utvecklas gemensamt av sektorns alla aktörer och vid varje lĂ€rosĂ€te.Rapporten riktar sig i första hand till tvĂ„ mĂ„lgrupper:1.Personer och funktioner vid lĂ€rosĂ€ten som har ansvar för eller leder utvecklingsarbete kopplat till meritering och kompetensförsörjning pĂ„ olika nivĂ„er (dekaner, utvecklingsledare, HR specialister, ordförande i rekryteringskommittĂ©er eller motsvarande samt olika former av samverkansstöd). För dessa innehĂ„ller rapporten resonemang, rekommendationer och konkreta verktyg som kan anvĂ€ndas som utgĂ„ngspunkt för dialog och utveckling av samverkansmeritering vid lĂ€rosĂ€ten.2.Ledningsfunktioner vid lĂ€rosĂ€ten, myndigheter samt sektorsintressenter. För dessa kan rapporten ge ökad kunskap om tillstĂ„ndet för samverkansmeritering vid svenska lĂ€rosĂ€ten och insikter om möjligheter för utveckling.Projektet har tagit fram ett utbildningsmaterial för att stödja fortsatt utvecklingsarbete pĂ„ olika nivĂ„er vid lĂ€rosĂ€ten samt en vĂ€gledning för att dokumentera och beskriva samverkansmeriter. VĂ€gledningen kan anvĂ€ndas för inspiration till lĂ€rare och forskare som vill sammanstĂ€lla sina samverkansmeriter. De verktyg som presenteras i vĂ€gledningen kan ocksĂ„ anvĂ€ndas vid kompetensplanering, bedömningssituationer och medarbetarsamtal.Förhoppningen Ă€r att MerSam-projektet och denna rapport, dialog inom och mellan lĂ€rosĂ€ten samt mellan lĂ€rosĂ€ten och sektorsintressenter, bidrar till fortsatt utveckling av samverkansmeritering samt till att skapa en gemensam uppfattning om vad det betyder att meritera sig inom ramen för samverkansuppgiften
NulÀgesanalys trÀdgÄrd
Rapporten NulÀgesanalys - trÀdgÄrd har genomförts inom ramen för projektgruppen Insatsstyrka trÀdgÄrd. Syftet med inventeringen har varit att ge svar pÄ vem som jobbar med trÀdgÄrdsvetenskap, vilka forskargrupper och med vilka forskningsÀmnen, samt identifiera framtida arbetsfÀlt inom Àmnet trÀdgÄrdsvetenskap och dÀrmed ge uppslag för framtida utveckling av forskningsfÀlt, utbildning och samverkan. I detta ingÄr att kartlÀgga trÀdgÄrdsvetenskaplig forskning, utbildning och samverkan vid SLU. NulÀgesanalysen förvÀntas dÀrmed ge en grund för fortsatt strategiskt arbete med att utveckla Àmnet trÀdgÄrdsvetenskap (Horticultural Science) utifrÄn inventerade resurser och förutsÀttningar
Population pharmacokinetics of treosulfan and development of a limited sampling strategy in children prior to hematopoietic stem cell transplantation
Orsak eller verkan? â Förekomsten av könsmönster i könsintegrerad och könssegregerad undervisning i Ă€mnet idrott och hĂ€lsa i en klass 3
Syfte
Huvudsyftet med denna studie var att utforska förekomsten av könsmönster1 i idrottsundervisningen i en klass 3.
Mer specifikt var avsikten att utreda huruvida undervisningsformen pÄverkar pojkars och flickors beteenden och
inbördes relationer. Ett delsyfte bestod i att undersöka om den aktivitet som utövas Àr av betydelse.
Metod
Studiens forskningsansats var kvalitativ. De datainsamlingsmetoder som anvÀndes Àr observation och intervju.
Datamaterial bearbetades utifrÄn ett genusteoretiskt perspektiv. Urvalsgruppen innehöll 7 elever i en klass 3.
Resultat
Undervisningens form var av liten betydelse för hur pojkarna agerade. Den aktivitet som utövades spelade
dÀremot roll. Könsmönster var i högre grad framtrÀdande bland flickorna i nÀrvaro Àn i frÄnvaro av det motsatta
könet. De pÄverkades emellertid inte av innehÄllet i undervisningen i nÄgon större utstrÀckning.
Betydelse för lÀraryrket
I Lpo 94 stÄr det att lÀsa att skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster (LÀrarförbundet,
006:10). Mot den bakgrunden Àr det nödvÀndigt att alla som verkar i skolan har insikt i vilka faktorer som kan
bidra till att frÀmja eller bryta könsmönster. Vidare Àr det angelÀget att lÀraren organiserar sin undervisning med
hÀnsyn dÀrtill.
1
Könsspecifika beteenden.
Avser antingen könsintegrerad eller könssegregerad undervisning. Det förra innebÀr gemensam undervisning
för pojkar och flickor och det senare att de undervisas Ätskilda frÄn varandra
"Man kan inte alltid trolla med knÀna" Specialpedagogers uppdrag med att utveckla tillgÀngliga lÀrmiljöer
Sammanfattning/Abstract
Bergstrand, Anna (2019) âMan kan inte alltid trolla med knĂ€naâ- Specialpedagogers uppdrag med att utveckla tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer. Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, LĂ€rande och samhĂ€lle, Malmö Universitet, 90hp.
FörvÀntat kunskapsbidrag Studien förvÀntas bidra med kunskaper kring specialpedagogers syn pÄ sin roll och uppdrag för att frÀmja det förebyggande arbetet med tidiga insatser och tillgÀngliga lÀrmiljöer i förskolan. Studien lyfter vikten med att följa upp arbetslagens arbete genom att specialpedagogerna anvÀnder sig av bland annat observationer och handledning. Genom dessa metoder kan specialpedagogen lyfta arbetslagets arbete och tankar, tydliggöra för pedagoger vikten av att se en helhet och ett sammanhang för att motivera dem i deras arbete med tillgÀngliga lÀrmiljöer.
Syfte och frÄgestÀllningar Syftet med examensarbetet Àr att belysa hur specialpedagoger fÄr och genomför enskilda uppdrag i förskolan. Vidare syftar arbetet till att lyfta aspekter kring observationers betydelse och hur pedagoger motiveras att arbeta med den pedagogiska miljön. De preciserade frÄgestÀllningarna Àr:
· Vilka olika typer av pedagogiska insatser renderas enskilda uppdrag och vem/vilka genomför dessa?
· Vilka orsaker finns det till att specialpedagoger i enskilda uppdrag observerar/inte observerar barngrupper?
· Hur arbetar specialpedagoger för att motivera pedagoger att kunna se och reflektera över den pedagogiska miljön?
Teori För att förstĂ„ och analysera det resultat som framkommit utgĂ„r studien frĂ„n systemteori dĂ€r grundtanken Ă€r att företeelser hĂ€nger ihop och pĂ„verkar varandra. Detta för att belysa samspel, kommunikation samt betydelsen av en tydlig helhet. Vidare tar studien ocksĂ„ stöd ur motivationsteorin Self Determination Theory samt relationellt perspektiv för att förstĂ„ hur relationer i exempelvis arbetslag, mellan pedagoger och ledning, barn, förĂ€ldrar samt med andra professioner kan vara av betydelse för att arbetet med tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer ska kunna utvecklas. HĂ€r lyfts Ă€ven vikten av specialpedagogers förmĂ„ga att kunna motivera pedagoger i detta arbete genom att lyfta fram deras kompetenser samt öka förstĂ„elsen för att förhĂ„llningssĂ€tt och samarbete kan pĂ„verka verksamheten. Denna medvetenhet kan pĂ„verka utvecklingen för arbetet pĂ„ ett positivt vis och bidrar dĂ„ till att göra barnen delaktiga i verksamheten. Metod Till denna studie anvĂ€ndes en kvalitativ ansats utifrĂ„n studiens syfte. Intervjuer med halvstrukturerade frĂ„gor anvĂ€ndes och genomfördes med sex pedagoger frĂ„n olika kommuner, bĂ„de kommunala och privata verksamheter. FrĂ„gorna öppnade upp för samtal och berĂ€ttelser kring informanternas egen vardag ute i verksamheterna. Studien utgĂ„r frĂ„n en fenomenologisk ansats dĂ€r kĂ€rnan Ă€r att tolka specialpedagogernas egna uppfattningar och berĂ€ttelser kring sina uppdrag. Resultat Resultatet visar pĂ„ att specialpedagogers uppdrag kan se olika ut och det kan bero pĂ„ att det inte finns tydliga styrdokument, utan att de istĂ€llet öppnar upp för att exempelvis rektorer tolkar dem pĂ„ sitt eget vis. Det förebyggande arbetet pĂ„ gruppnivĂ„ anses som en viktig del av specialpedagogernas uppdrag dĂ„ det kan leda till att det behövs fĂ€rre insatser pĂ„ individnivĂ„. Specialpedagogerna förklarar att de har möjlighet att motivera pedagogerna i deras arbete kring de tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöerna. Det handlar om att pedagogerna mĂ„ste âfĂ„ upp ögonenâ för hur de ser pĂ„ sin roll, kompetens och förhĂ„llningssĂ€tt samt hur samarbetet med kolleger, ledning, förĂ€ldrar och andra professioner fungerar för att en helhet i organisationen samt för att arbetet med lĂ€rmiljöer för alla barn, inte bara de barn som Ă€r i riskzonen, ska utvecklas.
Specialpedagogiska implikationer Specialpedagogen har en viktig del i att skapa goda relationer och verka för att goda samarbeten mellan pedagoger, ledning och andra professioner uppstÄr. Enligt Ahlberg (2013) har samarbete en positiv inverkan pÄ barnen eftersom den pedagogiska lÀrmiljön blir mer tillgÀnglig. Att handleda och föra professionella samtal med arbetslag ger pedagogerna en större möjlighet att reflektera över sin roll och personliga utveckling. Fungerande relationer, kommunikation samt samverkan i ett arbetslag gör att arbetslag fungerar utvecklande tillsammans och kan skapa en helhet och förstÄelse. Specialpedagogen behöver arbeta för att göra pedagogerna medvetna om att deras förhÄllningssÀtt till hur de ser problem eller möjligheter skapar stor betydelse för att förÀndringar i pedagogiska lÀrmiljön ska kunna ske.
Nyckelord pedagogiska insatser, förhÄllningssÀtt, lÀrmiljö, motivation, observatio
Varför Àr det sÄ snÄrigt? Begrepp relaterade till samverkansmeritering
MerSam MeritvÀrde av samverkansskicklighe
Nationellt Àgandeskap; lösningen som blir ett problem : den svenska bistÄndsinsatsen i Afghanistan
Det övergripande syftet med studien Àr att pröva om teoribildningen "soptunnemodellen" kan skapa en förstÄelse för att nationellt Àgarskap presenteras som en lösning pÄ den svenska bistÄndsinsatsen till Afghanistan, trots att regeringens beskrivning av Afghanistan och bistÄndsmedlens fördelning kan uppfattas som motsÀgelsefullt. Med grund i soptunnemodellen dÀr lösningar söker efter problem beskrivs det diskursiva brottet i svensk bistÄndspolitik runt 2003 dÀr regeringen i en propositionen beskrev hur den svenska bistÄndspolitiken skulle lÀggas om till att utgÄ frÄn principen om nationellt Àgarskap, dÀr mottagarlÀnderna skulle gÄ frÄn att vara objekt till att vara subjekt. Denna princip, eller lösning som soptunnemodellen skulle beskriva den som, har sedan prÀglat de svenska bistÄndsinsatserna och beskrivs Àven i utvecklingsstrategin frÄn 2007. Nationellt Àgarskap kan dÀrför ses som en etablerad, och fÀrdig lösning nÀr det kommer till att genomföra bistÄndsinsatser. Den ska visserligen dÄ skifta mellan olika nationer, dÄ nationellt Àgarskap ska vara behovsstyrt, men sjÀlva grundantagandet om att en viss stabilitet ska finnas etablerad för att möjliggöra nationellt Àgarskap tycks ha förbisetts. Med anledning av att dessa typer av insatser, eller i alla fall den insats som Afghanistan har varit, egentligen har haft alla typer av insatser: humanitÀra, utvecklingssamarbete och militÀra Àr kontexten annorlunda. I Afghanistan pÄgÄr alltsÄ flera olika typer av insatser som pÄgÄr samtidigt. Slutsatsen i denna studie Àr att lösningen om nationellt Àgarskap blir sjÀlva problemet för bistÄndsinsatsen i Afghanistan, och dÀrför kan lösningen behöva problematiseras ytterligare för att skapa en förstÄelse för hur insatsen i Afghanistan ska kunna genomföras i praktiken. Det blir Àven viktigt för framtida insatser, för att undvika att Sveriges bistÄndspolitik kan komma att bli kontraproduktiv, vilket soptunnemodellen tillsammans med det institutionella perspektivet hjÀlper till att synliggöra
"Man kan inte alltid trolla med knÀna" Specialpedagogers uppdrag med att utveckla tillgÀngliga lÀrmiljöer
Sammanfattning/Abstract Bergstrand, Anna (2019) âMan kan inte alltid trolla med knĂ€naâ- Specialpedagogers uppdrag med att utveckla tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer. Specialpedagogprogrammet, Institutionen för skolutveckling och ledarskap, LĂ€rande och samhĂ€lle, Malmö Universitet, 90hp. FörvĂ€ntat kunskapsbidrag Studien förvĂ€ntas bidra med kunskaper kring specialpedagogers syn pĂ„ sin roll och uppdrag för att frĂ€mja det förebyggande arbetet med tidiga insatser och tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer i förskolan. Studien lyfter vikten med att följa upp arbetslagens arbete genom att specialpedagogerna anvĂ€nder sig av bland annat observationer och handledning. Genom dessa metoder kan specialpedagogen lyfta arbetslagets arbete och tankar, tydliggöra för pedagoger vikten av att se en helhet och ett sammanhang för att motivera dem i deras arbete med tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer. Syfte och frĂ„gestĂ€llningar Syftet med examensarbetet Ă€r att belysa hur specialpedagoger fĂ„r och genomför enskilda uppdrag i förskolan. Vidare syftar arbetet till att lyfta aspekter kring observationers betydelse och hur pedagoger motiveras att arbeta med den pedagogiska miljön. De preciserade frĂ„gestĂ€llningarna Ă€r: · Vilka olika typer av pedagogiska insatser renderas enskilda uppdrag och vem/vilka genomför dessa? · Vilka orsaker finns det till att specialpedagoger i enskilda uppdrag observerar/inte observerar barngrupper? · Hur arbetar specialpedagoger för att motivera pedagoger att kunna se och reflektera över den pedagogiska miljön? Teori För att förstĂ„ och analysera det resultat som framkommit utgĂ„r studien frĂ„n systemteori dĂ€r grundtanken Ă€r att företeelser hĂ€nger ihop och pĂ„verkar varandra. Detta för att belysa samspel, kommunikation samt betydelsen av en tydlig helhet. Vidare tar studien ocksĂ„ stöd ur motivationsteorin Self Determination Theory samt relationellt perspektiv för att förstĂ„ hur relationer i exempelvis arbetslag, mellan pedagoger och ledning, barn, förĂ€ldrar samt med andra professioner kan vara av betydelse för att arbetet med tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöer ska kunna utvecklas. HĂ€r lyfts Ă€ven vikten av specialpedagogers förmĂ„ga att kunna motivera pedagoger i detta arbete genom att lyfta fram deras kompetenser samt öka förstĂ„elsen för att förhĂ„llningssĂ€tt och samarbete kan pĂ„verka verksamheten. Denna medvetenhet kan pĂ„verka utvecklingen för arbetet pĂ„ ett positivt vis och bidrar dĂ„ till att göra barnen delaktiga i verksamheten. Metod Till denna studie anvĂ€ndes en kvalitativ ansats utifrĂ„n studiens syfte. Intervjuer med halvstrukturerade frĂ„gor anvĂ€ndes och genomfördes med sex pedagoger frĂ„n olika kommuner, bĂ„de kommunala och privata verksamheter. FrĂ„gorna öppnade upp för samtal och berĂ€ttelser kring informanternas egen vardag ute i verksamheterna. Studien utgĂ„r frĂ„n en fenomenologisk ansats dĂ€r kĂ€rnan Ă€r att tolka specialpedagogernas egna uppfattningar och berĂ€ttelser kring sina uppdrag. Resultat Resultatet visar pĂ„ att specialpedagogers uppdrag kan se olika ut och det kan bero pĂ„ att det inte finns tydliga styrdokument, utan att de istĂ€llet öppnar upp för att exempelvis rektorer tolkar dem pĂ„ sitt eget vis. Det förebyggande arbetet pĂ„ gruppnivĂ„ anses som en viktig del av specialpedagogernas uppdrag dĂ„ det kan leda till att det behövs fĂ€rre insatser pĂ„ individnivĂ„. Specialpedagogerna förklarar att de har möjlighet att motivera pedagogerna i deras arbete kring de tillgĂ€ngliga lĂ€rmiljöerna. Det handlar om att pedagogerna mĂ„ste âfĂ„ upp ögonenâ för hur de ser pĂ„ sin roll, kompetens och förhĂ„llningssĂ€tt samt hur samarbetet med kolleger, ledning, förĂ€ldrar och andra professioner fungerar för att en helhet i organisationen samt för att arbetet med lĂ€rmiljöer för alla barn, inte bara de barn som Ă€r i riskzonen, ska utvecklas. Specialpedagogiska implikationer Specialpedagogen har en viktig del i att skapa goda relationer och verka för att goda samarbeten mellan pedagoger, ledning och andra professioner uppstĂ„r. Enligt Ahlberg (2013) har samarbete en positiv inverkan pĂ„ barnen eftersom den pedagogiska lĂ€rmiljön blir mer tillgĂ€nglig. Att handleda och föra professionella samtal med arbetslag ger pedagogerna en större möjlighet att reflektera över sin roll och personliga utveckling. Fungerande relationer, kommunikation samt samverkan i ett arbetslag gör att arbetslag fungerar utvecklande tillsammans och kan skapa en helhet och förstĂ„else. Specialpedagogen behöver arbeta för att göra pedagogerna medvetna om att deras förhĂ„llningssĂ€tt till hur de ser problem eller möjligheter skapar stor betydelse för att förĂ€ndringar i pedagogiska lĂ€rmiljön ska kunna ske. Nyckelord pedagogiska insatser, förhĂ„llningssĂ€tt, lĂ€rmiljö, motivation, observatio
- âŠ