16 research outputs found
Sport és társas élet Gödöllőn a dualizmus éveiben (1867–1918) : A sportmozgalom kezdeteinek nyomai egy vidéki település, Gödöllő társasági életében
Fogyasztói tudatosság feltáró vizsgálata élelmiszervásárlás és felhasználás esetében
One of the key issues of conscious food consumption behaviour is how individuals relate to the food they buy and consume, how they try to optimise this process to produce as little waste as possible. Food waste means that you is throw food in the trashbin that could have been avoided with just a little care. Food waste can occur at any and all stages of the food chain: during production and transport, at the retailers and in our own households. In developing countries, due to the lack of appropriate technology, food waste is mostly generated in the fields, after harvesting and during processing, while in developed countries, including Hungary, 40% of food waste is generated in households. This massive food waste is a global challenge. According to the UN Food and Agriculture Organization (FAO), around one third of all food produced is wasted before it reaches the consumer's table. Investigating the behavioural patterns behind food waste in domestic households, NEBIH researchers identified income, age, education and place of residence as the most important sociodemographic factors. According to our hypothesis consumer awareness during the purchase decision making process is less noticeable in the amount of food purchased and consumed. Far more people talk about awareness in consumer purchase decisions than actually make them in practice. In this study, results of an exploratory research are introduced about the correlation between food purchases and consumer awareness through in-depth interviews. The introduced results serve as a basis for a future quantitative research that could provide a more detailed picture of consumers' conscious food purchasing and consumption behaviour.A tudatos Ă©lelmiszerfogyasztĂłi magatartás egyik kulcskĂ©rdĂ©se, hogy az egyĂ©n mikĂ©ppen viszonyul a megvásárolt Ă©s elfogyasztott Ă©lelmiszerhez, hogyan prĂłbálja ezt a folyamatot Ăşgy optimalizálni, hogy a lehetĹ‘ legkevesebb hulladĂ©kot termelje. ÉlelmiszerpazarlásrĂłl akkor beszĂ©lĂĽnk, ha olyan Ă©telt dobunk ki a kukába, amelynek hulladĂ©kká válása csupán egy kis odafigyelĂ©ssel elkerĂĽlhetĹ‘ lett volna. Az Ă©lelmiszerhulladĂ©k keletkezhet az Ă©lelmiszerlánc minden Ă©s bármely állomásán: a kitermelĂ©s Ă©s a szállĂtás közben, az áruházakban Ă©s a saját háztartásainkban is. A fejlĹ‘dĹ‘ országokban a megfelelĹ‘ technolĂłgia hiánya miatt nagy rĂ©szben a földeken, az aratást követĹ‘en Ă©s ezután feldolgozás alatt keletkezik a legtöbb Ă©lelmiszer hulladĂ©k, viszont ezzel szemben a fejlett országokban Ăgy Magyarországon is az Ă©lelmiszer hulladĂ©k 40%-a háztartásokban keletkezik. Ez az Ăłriási mĂ©rtĂ©kű Ă©lelmiszer pazarlás globális kihĂvást jelent. Az ENSZ ÉlelmezĂ©si Ă©s MezĹ‘gazdasági Szervezete (FAO) szerint az előállĂtott Ă©lelmiszereknek körĂĽlbelĂĽl egyharmada kárba vĂ©sz mielĹ‘tt a termelĹ‘tĹ‘l a fogyasztĂł asztalára jutna. A hazai háztartások Ă©lelmiszer pazarlása mögött rejlĹ‘ viselkedĂ©si mintákat keresve a NĂ©bih kutatĂłi a jövedelmet, az Ă©letkort, az iskolai vĂ©gzettsĂ©get Ă©s lakĂłhelyet azonosĂtották a legfontosabb szociodemográfiai tĂ©nyezĹ‘knek. FeltĂ©telezĂ©sĂĽnk szerint a fogyasztĂłi tudatosság a vásárlások alkalmával a megvásárolt Ă©s elfogyasztott Ă©lelmiszerek mennyisĂ©gĂ©n kevĂ©sbĂ© Ă©rezhetĹ‘. Sokkal többen hangoztatják a tudatosságot fogyasztĂłi döntĂ©sek során, mint amennyien a gyakorlatban azt meg is teszik. Jelen munkánkban egy feltárĂł kutatás keretĂ©ben az Ă©lelmiszervásárlás Ă©s a fogyasztĂłi tudatosság kapcsolatát vizsgáljuk mĂ©lyinterjĂşk segĂtsĂ©gĂ©vel. A leĂrt eredmĂ©nyek megalapoznak egy jövĹ‘beni kvantitatĂv kutatást, mely rĂ©szletesebb kĂ©pet nyĂşjthat a fogyasztĂłk tudatos Ă©lelmiszervásárlási Ă©s fogyasztási magatartásárĂłl
A vĂ©djegyek szerepe, Ă©s fogyasztĂłi megĂtĂ©lĂ©se
A jĂłlĂ©ti társadalmakban, Ăgy hazánkban is, korábban soha nem látott termĂ©kmennyisĂ©g, Ă©s termĂ©k választĂ©k prĂłbálja kielĂ©gĂteni a már lĂ©tezĹ‘, vagy mĂ©g meg sem szĂĽletett fogyasztĂłi igĂ©nyeket. Azonban a kĂnálat bĹ‘vĂĽlĂ©sĂ©vel a fogyasztĂłi döntĂ©shozatal megnehezedik. A termĂ©kválasztĂ©k, valamint a csomagolásokon feltĂĽntetett adatok olyan informáciĂł-dömpinggel látják el a fogyasztĂłt, aminek feldolgozása nagyon nehezen lehetsĂ©ges. A vásárlás során a fogyasztĂłk számtalan döntĂ©si, funkcionális, pszicholĂłgiai, társadalmi, Ă©s egyĂ©b kockázattal szembesĂĽlnek, melyek csökkentĂ©sĂ©re kĂĽlönbözĹ‘ stratĂ©giákat alkalmaznak. Ilyen döntĂ©si kockázatcsökkentĹ‘ eszköz a vĂ©djegyes termĂ©kek választása. A vĂ©djegyek szerepe az Ă©lelmiszerek esetĂ©ben – ahol sok tömegtermĂ©k fellelhetĹ‘ – kiemelten fontos. Jelen tanulmányunk a hazai Ă©lelmiszerekre irányulĂł fogyasztĂłi magatartás elemzĂ©sĂ©vel foglalkozik. Kutatási cĂ©lunk az általánosan elfogadott nemzetközi skálák (CETSCALE, 1-7 Likert-skála) alkalmazásával a hazai fogyasztĂłi etnocentrizmus vizsgálata, valamint a vĂ©djegyek ‒ azon belĂĽl is elsĹ‘sorban a Magyar TermĂ©k, Hazai TermĂ©k, Hazai FeldolgozásĂş TermĂ©k tanĂşsĂtĂł vĂ©djegyek ‒ ismertsĂ©gĂ©nek, Ă©s a hozzájuk kapcsolĂłdĂł vásárlĂłi attitűdnek a megismerĂ©se. Az 551 fĹ‘ megkĂ©rdezĂ©sĂ©vel elvĂ©gzett kutatásunk eredmĂ©nyei segĂtsĂ©get nyĂşjthatnak a magyar Ă©lelmiszeripari vállalkozások számára a fogyasztĂłi preferenciák megismerĂ©sĂ©ben, a megfelelĹ‘ vĂ©djegy-stratĂ©gia kialakĂtásában, Ă©s ezáltal versenykĂ©pessĂ©gĂĽk növelĂ©sĂ©ben. Abstract: In welfare societies, including Hungary, the amount of product and product range that we have never seen before is trying to satisfy existing or not yet born consumer needs. However, consumer decision-making becomes more difficult with the expansion of supply. The product range and the information on the packaging provide information dumping to customers, which is very difficult to process. Consumers face numerous decision-making, functional, psychological, social, and other risks during shopping, and various strategies are being used to reduce them. Such a decisionmaking risk reduction tool is choosing branded products. The role of trademarks in food - where many mass products are found - is very important. This article aims to present an analysis of consumer behavior towards domestic food. By using the internationally accepted international scales (CETSCALE, 1-7 Likert-scale) our research goal is to examine domestic consumer ethnocentrism, and to analyze the recognition, and customer attitudes of trademarks, especially the Hungarian Product, Home Product, and Domestic Process Product. The results of our research conducted by 551 people can help Hungarian food companies to understand consumer preferences, develop a proper trademark strategy that increases their competitiveness
A vĂ©djegyek szerepe, Ă©s fogyasztĂłI megĂtĂ©lĂ©se
In welfare societies, including Hungary, the amount of product and product range that we have never seen before is trying to satisfy existing or not yet born consumer needs. However, consumer decision-making becomes more difficult with the expansion of supply. The product range and the information on the packaging provide information dumping to customers, which is very difficult to process. Consumers face numerous decision-making, functional, psychological, social, and other risks during shopping, and various strategies are being used to reduce them. Such a decisionmaking risk reduction tool is choosing branded products. The role of trademarks in food - where many mass products are found - is very important. This article aims to present an analysis of consumer behavior towards domestic food. By using the internationally accepted international scales (CETSCALE, 1-7 Likert-scale) our research goal is to examine domestic consumer ethnocentrism, and to analyze the recognition, and customer attitudes of trademarks, especially the Hungarian Product, Home Product, and Domestic Process Product. The results of our research conducted by 551 people can help Hungarian food companies to understand consumer preferences, develop a proper trademark strategy that increases their competitiveness.A jĂłlĂ©ti társadalmakban, Ăgy hazánkban is, korábban soha nem látott termĂ©kmennyisĂ©g, Ă©s termĂ©k választĂ©k prĂłbálja kielĂ©gĂteni a már lĂ©tezĹ‘, vagy mĂ©g meg sem szĂĽletett fogyasztĂłi igĂ©nyeket. Azonban a kĂnálat bĹ‘vĂĽlĂ©sĂ©vel a fogyasztĂłi döntĂ©shozatal megnehezedik. A termĂ©kválasztĂ©k, valamint a csomagolásokon feltĂĽntetett adatok olyan informáciĂł-dömpinggel látják el a fogyasztĂłt, aminek feldolgozása nagyon nehezen lehetsĂ©ges. A vásárlás során a fogyasztĂłk számtalan döntĂ©si, funkcionális, pszicholĂłgiai, társadalmi, Ă©s egyĂ©b kockázattal szembesĂĽlnek, melyek csökkentĂ©sĂ©re kĂĽlönbözĹ‘ stratĂ©giákat alkalmaznak. Ilyen döntĂ©si kockázatcsökkentĹ‘ eszköz a vĂ©djegyes termĂ©kek választása. A vĂ©djegyek szerepe az Ă©lelmiszerek esetĂ©ben – ahol sok tömegtermĂ©k fellelhetĹ‘ – kiemelten fontos. Jelen tanulmányunk a hazai Ă©lelmiszerekre irányulĂł fogyasztĂłi magatartás elemzĂ©sĂ©vel foglalkozik. Kutatási cĂ©lunk az általánosan elfogadott nemzetközi skálák (CETSCALE, 1-7 Likert-skála) alkalmazásával a hazai fogyasztĂłi etnocentrizmus vizsgálata, valamint a vĂ©djegyek ‒ azon belĂĽl is elsĹ‘sorban a Magyar TermĂ©k, Hazai TermĂ©k, Hazai FeldolgozásĂş TermĂ©k tanĂşsĂtĂł vĂ©djegyek ‒ ismertsĂ©gĂ©nek, Ă©s a hozzájuk kapcsolĂłdĂł vásárlĂłi attitűdnek a megismerĂ©se. Az 551 fĹ‘ megkĂ©rdezĂ©sĂ©vel elvĂ©gzett kutatásunk eredmĂ©nyei segĂtsĂ©get nyĂşjthatnak a magyar Ă©lelmiszeripari vállalkozások számára a fogyasztĂłi preferenciák megismerĂ©sĂ©ben, a megfelelĹ‘ vĂ©djegy-stratĂ©gia kialakĂtásában, Ă©s ezáltal versenykĂ©pessĂ©gĂĽk növelĂ©sĂ©ben
Singlet oxygen scavenging by leaf flavonoids contributes to sunlight acclimation in Tilia platyphyllos
A jura Bükkzsérci Mészkő vizsgálata korai deformációs szerkezetek (korai vetők és redők) alapján
Élelmiszerfogyasztás maradĂ©k nĂ©lkĂĽl: A hazai fogyasztĂłk Ă©lelmiszerhulladĂ©kokkal kapcsolatos attitűdjĂ©nek kvalitatĂv vizsgálata
Az Ă©lelmiszerhulladĂ©kok világszerte jelentĹ‘s társadalmi, gazdasági Ă©s környezeti problĂ©mát jelentenek. A tanulmány cĂ©lja a hazai fogyasztĂłk Ă©lelmiszerhulladĂ©kokkal kapcsolatos attitűdjĂ©nek Ă©s hulladĂ©kkezelĂ©si gyakorlatának mĂ©lyebb feltárása kvalitatĂv kutatás keretĂ©ben. A kutatás során 16 mĂ©lyinterjĂşt kĂ©szĂtettĂĽnk 2022 tavaszán, amik alapján megállapĂthatĂł, hogy a fogyasztĂłk nagy rĂ©sze tudatában van az Ă©lelmiszerpazarlás negatĂv hatásainak, Ă©s pozitĂvan viszonyul az elpazarolt Ă©lelmiszerek minimalizálásához. Az interjĂşk során feltárt viselkedĂ©sminták közĂ© tartozik a tudatos bevásárlás, a bevásárlĂłlista kĂ©szĂtĂ©s, az Ă©lelmiszer-tárolási gyakorlatok javĂtása, a komposztálás, az Ă©lelmiszer maradĂ©kok kreatĂv felhasználása, a kĂĽlönbözĹ‘ Ă©telmentĹ‘ akciĂłk követĂ©se, valamint a lejárati dátumok figyelemmel kĂsĂ©rĂ©se. A megelĹ‘zĂ©s Ă©s a fenntarthatĂł Ă©lelmiszerfogyasztás ösztönzĂ©se kulcsfontosságĂş a jövĹ‘ generáciĂłja Ă©s a környezetĂĽnk szempontjábĂłl egyaránt
Az Ă©lelmiszerfogyasztĂłi magatartás változásai a gazdasági viharok közepĂ©n: Fiatal felnĹ‘ttek perspektĂvája a 2020-2023-as idĹ‘szakban
Tanulmányunk cĂ©lja az elmĂşlt nĂ©gy Ă©v gazdasági változásainak hatásvizsgálata az Ă©lelmiszerfogyasztĂłi magatartás terĂĽletĂ©n. A kutatási eredmĂ©nyek fĂłkuszcsoportos interjĂşk alapján kerĂĽltek megállapĂtásra, amelyek során fiatal felnĹ‘tteket kĂ©rdeztĂĽnk meg a vásárlási Ă©s fogyasztási szokásaikrĂłl 2023 oktĂłberĂ©ben. KvalitatĂv kutatásunk alapján megállapĂthatĂł, hogy jelentĹ‘sen megváltoztak a hazai fogyasztĂłi szokások az elmĂşlt idĹ‘szakban. Az árĂ©rzĂ©kenysĂ©g növekedĂ©se Ă©s az Ă©lelmiszerárak emelkedĂ©se arra kĂ©nyszerĂtette a fogyasztĂłkat, hogy átgondolják vásárlási szokásaikat. A legtöbben áttĂ©rtek olcsĂłbb Ă©lelmiszerekre, egyre többen inkább az online tĂ©rben tájĂ©kozĂłdnak az árakrĂłl Ă©s a kĂĽlönbözĹ‘ ajánlatokrĂłl, Ă©s ennek következtĂ©ben átĂ©rtĂ©kelik a hagyományos
bolti vásárlás szĂĽksĂ©gessĂ©gĂ©t. A kutatás továbbá azt is kimutatta, hogy a helyi Ă©s fenntarthatĂł Ă©lelmiszerek iránti kereslet növekszik, a megkĂ©rdezettek igyekeznek kevesebb Ă©lelmiszert pazarolni Ă©s egĂ©szsĂ©gesebben Ă©tkezni. Az elmozdulás az egĂ©szsĂ©gesebb, fenntarthatĂłbb Ă©s költsĂ©gtudatosabb fogyasztás felĂ© Ăşj kihĂvásokat Ă©s lehetĹ‘sĂ©geket teremt a piaci szereplĹ‘k számára
Fogyasztói-, illetve vásárlói magatartás vizsgálata: feltáró fókuszcsoportos kutatás a fiatal egyetemisták körében = Investigating consumer and customer behaviour: an exploratory focus group research among young university students
A cikk cĂ©lja, hogy megvizsgáljuk a fiatal felnĹ‘tt, egyetemista hallgatĂłk körĂ©ben, hogy mikĂ©ppen Ă©rzĂ©kelik a körĂĽlöttĂĽk zajlĂł változásokat, illetve azoknak milyen gazdasági hatásaival szembesĂĽlnek. ÉrzĂ©kelik-e Ă©s milyen mĂ©rtĂ©kben a kĂĽlönbözĹ‘ okok miatt kialakult válsághelyzetet, valamint, hogy hozott, hoz-e változást ezek meglĂ©te. Jelen tanulmány, egy nagyobb kutatás rĂ©sze. Az átfogĂł kutatás vizsgálja a válság hatásait, annak megĂ©lĂ©sĂ©t, valamint a körĂĽlmĂ©nyekhez valĂł alkalmazkodás, a változás lehetsĂ©ges Ăştjait. Ebben a munkában a kutatásunk feltárĂł, kvalitatĂv szakaszának egy rĂ©szeredmĂ©nyĂ©t ismertetjĂĽk: az egyetemisták körĂ©ben vĂ©gzett fĂłkuszcsoportos vizsgálat fĹ‘bb megállapĂtásai kerĂĽlnek publikálásra. Kutatásunk eredmĂ©nyekĂ©nt megállapĂtottuk, hogy a világjárvány kihĂvást jelentett e korosztály számára is, de ebben az idĹ‘szakban a rĂ©sztvevĹ‘k jelentĹ‘s rĂ©sze a tanulmányaival (Ă©rettsĂ©gi) volt elfoglalva, valamint gazdasági szempontbĂłl, Ă©lvezte a szĂĽlĹ‘i vĂ©dĹ‘ernyĹ‘t. Nehezen emlĂ©keznek vissza erre az idĹ‘szakra Ă©s nem szĂvesen emlĂ©keznek rá. Az esetleges Ă©letszĂnvonal romlásukat nem a gazdasági hatásokra, inkább az egyĂ©b korlátozĂł intĂ©zkedĂ©sekre fogják. Az utĂłbbi egy Ă©v makrokörnyezeti változásait (háborĂş, energia árak, infláciĂł stb.) Ă©rzik ugyan, de nagyon differenciált annak az Ă©letnĂvĂłban valĂł megjelenĂ©se. Vannak, akik napi fogyasztására egyáltalán nincs hatással a környezeti változás, azonban olyan vizsgálati alanyok is akadnak, akiknĂ©l jelentĹ‘s változásokat hoztak a már emlĂtett esemĂ©nyek. Ebben a csoportban egyrĂ©szt a vásárlási szokások megváltozása figyelhetĹ‘ meg. Csökkent a megvásárolt termĂ©kek mennyisĂ©ge, valamint további változás, hogy nĹ‘tt az alacsonyabb árĂş, minĹ‘sĂ©gű termĂ©kek felĂ© valĂł fordulás. Mindezek mellett igyekeztek a hallgatĂłk növelni bevĂ©teleiket is, ami azonban nem kompenzálta az áremelkedĂ©seket. A jövĹ‘be kicsit pesszimistán nĂ©znek, de nem számĂtanak gyökeres változásokra a saját Ă©letĂĽkben, fogyasztásukban. A kutatási eredmĂ©nyek segĂthetnek annak megĂ©rtĂ©sĂ©ben, hogy a jelenleg zajlĂł gazdasági folyamatok milyen mĂłdon hatnak a fiatal Ă©letkezdĹ‘k fogyasztĂłi Ă©s vásárlĂłi döntĂ©seire, ily mĂłdon feltárva az esetĂĽkben alkalmazhatĂł lehetsĂ©ges meggyĹ‘zĂ©si, befolyásolási stratĂ©giák fĂłkuszpontjait. | The purpose of this article is to examine how young adult university students perceive the changes
around them and how they cope with the economic impact. Whether and to what extent they are
aware of the crisis situation for various reasons and how much change their existence has brought.
This study is part of a larger research project. The overarching research examines the impact of
the crisis, how people are experiencing it, and what options are available to adapt to change. In
this paper, we present some of the findings from the exploratory, qualitative phase of our research:
key findings from a focus group survey with university students.
As a result of our research, we found that the pandemic was also challenging for this age group,
but during this time a significant portion of participants were engaged in their studies (high school
graduation) and benefited economically from parental support. It is a time that was difficult and
not fondly remembered. They do not blame the economic impact for the deterioration of their
standard of living, but rather other restrictive policies. The macroeconomic changes of last year
(war, energy prices, inflation, etc.) are recognized, but their impact on living standards is very
different. The daily consumption of some respondents has not been affected at all by the
environmental changes, but there are also respondents whose daily consumption has been
significantly affected by the above events. In this group, on the one hand, there is a change in
purchasing habits. The amount of products purchased has decreased, and another change is the
increasing preference for cheaper and lower quality products. In addition, students have tried to
increase their income, but it has not been enough to compensate for the price increases. They are
somewhat pessimistic about the future, but do not expect radical changes in their own lives and
consumption.
Research findings can help to understand how current economic processes affect young adolescents'
consumption and purchasing decisions, and thus highlight the focal points of possible persuasion
and influence strategies that can be applied to them