31 research outputs found
Noves dades d'elements decorats d'arquitectura hispanovisigòtica a la provĂncia de Tarragona
Aproximació al procés transformador de la ciutat de Tarraco. Del Baix Imperi a l'Edat Mitjana
El coneixement de l'urbanisme de la ciutat de Tarragona Ă©s un tema abordat els darrers anys per un nodrit grup d'investigadors i estudiosos. Malgrat aquest creixent interès, els problemes al respecte sĂłn encara importants i, fins i tot, difĂcils de resoldre. Un tema si bĂ© abordat, però encara per estudiar de forma aprofondida, Ă©s el de l'evoluciĂł urbanĂstica des d'epoca romana a l'actualitat. En l'article que ara segueix es pretĂ©n donar un estat de la qĂĽestiĂł de l'evoluciĂł urbana de la ciutat des del Baix Imperi a l'Edat Mitjana, i es fa especial incidència a la influència del Cristianisme en aquesta. AixĂ l'anomenada "crisi del segle III", les transformacions durant el Baix
Imperi i perĂode visigot, la "desocupaciĂł" durant l'impas andalusĂ i la recuperaciĂł urbana a partir de l'Edat Mitjana sĂłn temes que s'aborden, tot proposant diferentes hipotesis de treball, que com a tals caldra ratificar o desestimar al compas de noves investigacions.Many scholars and scientists have been investigating Tarragona's town planning for the last years. Despite of this growing interest, in it, there have been found important problems and others even difficult to solve. The town developement from ther Roman age to our days is a subject wich has been studied but not in a very deep way. What is intended in this article is to give a concrete view of Tarragona's town developement, from the period of the Low Empire to the Middle Ages especially remaking the Christian influence in tbis evolution. The so called "ill Century AD crises" the transformation during the Low Empire and the Visigothic period, the "unoccupation" during the islamic time ara mentiared in this article, proposing different hipothesis wich will be accepted or refuses through future investigations
A la recerca del temple d'August a Tarragona: una experiència entre arqueologia i geofĂsica
La catedral de Tarragona estĂ enclavada en l'espai mĂ©s elevat de la ciutat. Els romans ocuparen aquest indret a partir de final del segle III aC i el convertiren en el campament militar des d'on iniciaren, a la PenĂnsula, les lluites contra els cartaginesos, comandats per AnnĂbal. Tarraco fou punt d'arribada de les tropes que iniciaren la conquesta d'Iberia. En temps de l'emperador August Tarraco fou elevada a la categoria de capital de la Provincia Hispania Citerior i s'hi iniciĂ una sèrie de transformacions urbanĂstiques d'acord amb el nou rang. És aixĂ que l'historiador TĂ cit esmenta que l'any 15 dC una representaciĂł de tarraconenses van demanar a Tiberi autoritzaciĂł per aixecar un temple de culte al seu antecessor August, que podia haver estat el primer que se li dedicĂ fora de Roma. AixĂ ens ho indiquen les fonts clĂ ssiques: in omnes provincias exemplum. Finalment, l'epigrafia ens parla de l'existència del Concilium Prouinciae Hispaniae Citerioris, el mĂ xim òrgan provincial. La major part d'estudis arqueològics que s'han desenvolupat fins ara coincideixen a ubicar el temple augustal a l'acròpolis de la ciutat, l'espai actualment ocupat per la catedral medieval de Tarragona