185 research outputs found
Maintenance of Automated Test Suites in Industry: An Empirical study on Visual GUI Testing
Context: Verification and validation (V&V) activities make up 20 to 50
percent of the total development costs of a software system in practice. Test
automation is proposed to lower these V&V costs but available research only
provides limited empirical data from industrial practice about the maintenance
costs of automated tests and what factors affect these costs. In particular,
these costs and factors are unknown for automated GUI-based testing.
Objective: This paper addresses this lack of knowledge through analysis of
the costs and factors associated with the maintenance of automated GUI-based
tests in industrial practice.
Method: An empirical study at two companies, Siemens and Saab, is reported
where interviews about, and empirical work with, Visual GUI Testing is
performed to acquire data about the technique's maintenance costs and
feasibility.
Results: 13 factors are observed that affect maintenance, e.g. tester
knowledge/experience and test case complexity. Further, statistical analysis
shows that developing new test scripts is costlier than maintenance but also
that frequent maintenance is less costly than infrequent, big bang maintenance.
In addition a cost model, based on previous work, is presented that estimates
the time to positive return on investment (ROI) of test automation compared to
manual testing.
Conclusions: It is concluded that test automation can lower overall software
development costs of a project whilst also having positive effects on software
quality. However, maintenance costs can still be considerable and the less time
a company currently spends on manual testing, the more time is required before
positive, economic, ROI is reached after automation
Ilmastopolitiikan pÀÀstöskenaariot ja metsien rooli : Suomen ja EU:n vaikutusarvioiden erot ja seuraukset Suomen metsien hyödyntÀmiseen
201
Dynamics of uneven-aged stands of Norway spruce: a model approach
DissertationDissertation. University of Joensuu, Faculty of Forestr
Validation of Prediction Models for Estimating the Moisture Content of Small Diameter Stem Wood
Moisture is the most important factor influencing the quality and calorific value of fuel wood. Drying models for estimating the optimal storage time based on average moisture change in fuel wood stacks stored outdoors have been developed for different stem wood piles. Models are an easy option for making an estimate of the moisture content of an energy wood pile if compared with sampling and measuring the moisture of samples. In this study, stem wood models were validated against data from forest companies. Fourteen reference piles of covered pine stem wood and 8 piles of uncovered pine stem wood were studied. The results of the validation are promising. The difference between the measured and modelled moisture was on average only 0.3% with covered piles and 2.5% with uncovered piles. The models presented can be implemented in every location in Finland, because the Finnish Meteorological Institute has a database for interpolated meteorological observations covering the whole country in a 10 km x 10 km grid. For international use, model parameters need to be estimated case by case, but it should also be possible to implement the approach itself worldwide
Increasing sustainable use of forests and the carbon-neutrality targets of the Paris Agreement can be combined
201
Comparing two different approaches in modelling small diameter energy wood drying in logwood piles
Matematiikan opiskelumotiivien yhteys itse valittujen tehtÀvien tiedonalapainotukseen
Matematiikan opiskelun motiivit maÌaÌrittaÌvaÌt opiskelijan opiskelua. Tutkimuksessa tarkastellaan pitkaÌn matematiikan opiskelijoiden (N=88) kokemuksia ja mieluisimman tehtaÌvaÌn valintaa yhtaÌloÌparin opiskeluun kehitetyistaÌ erityyppisistaÌ konseptuaalis- ja proseduraalispainotteisista tehtaÌvistaÌ. Opiskelijoiden valinnat ja niiden perusteet vaihtelivat, ja riippuivat opiskelijoiden osaamistasosta ja motiiveista pitkaÌn matematiikan valinnalle. Kiinnostus matematiikka kohtaan oppiaineena osoittautui olevan merkittaÌvaÌ selittaÌvaÌ tekijaÌ sen suhteen valitsevatko opiskelijat konseptuaalis- vai proseduraalispainotteisia tehtaÌviaÌ mieluisimmaksi tehtaÌvaÌksi. Konseptuaalispainotteisten tehtaÌvien suosio kasvaa opintomenestyksen kasvaessa. Virheen etsimistaÌ edellyttaÌvaÌ tehtaÌvaÌtyyppi tuo taÌhaÌn poikkeuksen ja vaikuttaa hyvaÌltaÌ mahdollisuudelta tarkastella konseptuaalista tietoa erilaisista osaamisen kokemuksista huolimatta
Latvusmassan kosteus palstalla : Kosteusennustemallit ja energiapuun mittauslaskuri
Latvusmassan mittauksessa kÀytetÀÀn yleisesti kuormainvaakoja, joilla mittaus voidaan toteuttaa metsÀkuljetuksen yhteydessÀ. Kuormainvaaoilla punnitun latvusmassan painon muuntamiseen kiintotilavuudeksi kÀytetÀÀn muuntolukuja, niin sanottuja tuoretiheyslukuja. Nykyiset tuoretiheysluvut perustuvat energiapuutavaralajien keskimÀÀrÀisiin laskennallisiin kuivatuoretiheyksiin, kosteuden ennustemalleihin ja suuralueiden pitkÀn ajan keskimÀÀrÀisiin sÀÀhavaintoihin eri vuodenaikoina, jolloin ne eivÀt ota huomioon paikallista ja vuosien vÀlistÀ olosuhteiden vaihtelua. KÀytÀnnön mittaustoiminnassa saatujen havaintojen perusteella ongelmat korostuvat erityisesti uudistushakkuualoilta korjattavan latvusmassan mittauksessa.
TÀmÀn projektin tavoitteena oli arvioida kosteusennustemallien sopivuutta toteutuneeseen sÀÀhÀn perustuvassa latvusmassan kosteusennustamisessa osana kÀytÀnnön mittaustoimintaa. LisÀksi tavoitteena oli kehittÀÀ sÀÀhavaintoaineistoa hyödyntÀvÀ energiapuun mittauslaskuri.
Kosteusmallien toimivuutta ja soveltuvuutta arvioitiin mÀÀrittĂ€mĂ€llĂ€ vertailukosteudet todellisten korjuukohteiden (49 kpl) latvusmassalle ja laskemalla nĂ€ille kohteille kosteusennusteet kosteusmalleilla. Kosteusmallien tuottamien kosteusarvojen todenmukaisuus (systemaattinen epĂ€varmuus) oli verraten hyvĂ€llĂ€ tasolla koko vertailuaineistossa, mutta puutteellinen tietyissĂ€ olosuhteissa. On todennĂ€köistĂ€, ettĂ€ kosteusmallit tuottavat systemaattista virhettĂ€ esimerkiksi loppukesĂ€n ja syksyn korjuukohteilla. Kosteusennustemallien tĂ€smĂ€llisyys (satunnainen epĂ€varmuus) on heikko kaikissa olosuhteissa, mutta erityisesti loppukesĂ€n ja syksyn korjuukohteilla. Eri malleilla mÀÀritetyt kosteudet olivat ±5 prosenttiyksikön virherajan sisĂ€llĂ€ vertailuarvostaan 37â47 prosentissa korjuukohteista. Nykyisin kĂ€ytössĂ€ olevalla menetelmĂ€llĂ€ tuoretiheyslukujen mÀÀrityksessĂ€ pÀÀstiin jokseenkin vastaavaan tarkkuuteen kuin kosteusennustemalleja kĂ€yttĂ€mĂ€llĂ€.
Kosteusennustemallien tarkasteluiden perusteella niiden soveltuvuus on puutteellinen hyödynnettÀvÀksi latvusmassan tuoretiheyslukujen mÀÀrityksessÀ. On kuitenkin mahdollista, ettÀ kosteusmallien kÀytöllÀ saavutettaisiin parannusta nykyiseen menetelmÀÀn verrattuna muun muassa vuosien vÀlisistÀ sÀÀolosuhde-eroista johtuvien virheiden pienentÀmisen kautta.201
- âŠ