18 research outputs found
Who speaks for the future of Earth? How critical social science can extend the conversation on the Anthropocene
This paper asks how the social sciences can engage with the idea of the Anthropocene in productive ways. In response to this question we outline an interpretative research agenda that allows critical engagement with the Anthropocene as a socially and culturally bounded object with many possible meanings and political trajectories. In order to facilitate the kind of political mobilization required to meet the complex environmental challenges of our times, we argue that the social sciences should refrain from adjusting to standardized research agendas and templates. A more urgent analytical challenge lies in exposing, challenging and extending the ontological assumptions that inform how we make sense of and respond to a rapidly changing environment. By cultivating environmental research that opens up multiple interpretations of the Anthropocene, the social sciences can help to extend the realm of the possible for environmental politics
Bilder av den svenska naturen : exemplet Göta kanal
Genom Ă„ren har en ansenlig mĂ€ngd bilder av den natur och kultur som förbinds med Göta kanal producerats. Detta material Ă€r till stor del tĂ€mligen stereotypt, genom att samma slags motiv Ă„terkommer ofta och under lĂ„ng tid. Men en viss historisk utveckling av hur naturen skildras kan man konstatera redan vid en flyktig blick, och dĂ€rmed aktualiseras frĂ„gan: ser vi pĂ„ naturen pĂ„ samma sĂ€tt idag som för hundra Ă„r sedan? Denna frĂ„ga vĂ€cker i sin tur en rad frĂ„getecken kring kategorin âviâ: finns det en âsvenskâ natur som pĂ„ nĂ„got sĂ€tt Ă€r förbunden med âsvenskarnaâ, och vad innebĂ€r i sĂ„ fall denna svenskhet?
Vetenskap för kontroll eller för vÀlgrundad förstÄelse
Hur ska vi i grunden förstÄ miljöproblemen: som vetenskapliga utmaningar som kan hanteras genom forskning, ny teknik och administration, eller som politiska frÄgor med starka kopplingar till intressekonflikter och olika vÀrderingar? MÄnga menar att det Àr det senare som bör gÀlla, och att det handlar om vem som drabbas, vem som ska anpassa sig och vem som ska betala, men ocksÄ om vilken slags miljö som man ska vÀrna om och utveckla. Det politiska systemet har visat sig vara dÄligt pÄ att lyfta fram miljöfrÄgornas tydligt politiska sida, och istÀllet oftast hanterat dem som frÄgor om vetenskap och teknik. Det Àr inte svÄrt att finna förklaringar till varför det har blivit sÄ. Samma motsÀttning rÄder ocksÄ inom forskningen, mellan Ä ena sidan teoretiska perspektiv som synliggör och analyserar konflikt- och rÀttviseaspekter, och Ä andra sidan teorier som istÀllet utgÄr ifrÄn att vetenskapen kan avgöra vilket tillstÄnd som Àr det ideala och vilka mÄl som mÄste uppnÄs. Ett bra exempel pÄ det senare förhÄllningssÀttet Àr den sÄ kallade resiliensteorin. Denna teori har ursprungligen utvecklats inom naturvetenskapen, men i och med att dess centrala begrepp och utgÄngspunkter sÄ smÄningom kommit att anvÀndas för analys ocksÄ av samhÀllet har en mÀngd problem uppstÄtt. Efter en beskrivning av teorins grundlÀggande förestÀllningar och formulerar jag nÄgra kritiska invÀndningar till teorins förmÄga att hantera samhÀlleliga frÄgestÀllningar.
Dissertatio de usu observationum meteorologicarum oeconomico; Cujus partem posteriorem ... publico examini deferunt mag. Johan. Jac. Hedrén ... et Gudmundus Joh. Hallenborg stockholmiensis. In audit. Gust. maj. die 10 decemb. 1800., P. 2
 Kunskap utan kunskapens anvÀndning :  En studie av fysiklÀromedel i grundskolans senare Är
Forskning om lÀromedel i naturvetenskap och fysik pekar pÄ en problematik, som handlar om en ensidig fokusering pÄ historiskt kÀnda fakta utan kopplingar till sammanhang, utveckling eller framtidsfrÄgor, som Àr kopplade till innehÄllet. MÄnga elever upplever ocksÄ att undervisningen har en sÄdan karaktÀr och har dÀrför svÄrt att se meningen med varför de ska lÀra sig dessa fakta. Ett antal olika perspektiv har dÀrför utvecklats för att hantera denna problematik. Dessa handlar exempelvis om kopplingar mellan naturvetenskap, teknik och samhÀlle eller om vetenskapshistoriska och vetenskapsteoretiska upplÀgg. Det handlar om relationer till platser och praktiker dÀr innehÄllet har relevans eller andra sÀtt, som mÀnniskor möter innehÄllet pÄ utanför skolan. Det handlar om undersökande och utforskande arbetssÀtt eller om hur bilder och text Àr utformade sÄ att ett lÀromedel fungerar för dem det riktar sig till. Denna studie ingÄr i Skolinspektionens kvalitetsgranskning av fysikundervisningen. Tre vanligt förekommande fysiklÀromedel har analyserats i relation till skolans uppdrag. Analysen bestÄr av en innehÄllsanalys och en bildanalys. Resultaten visar att mÄnga av de perspektiv, som diskuteras i forskningen som vÀsentliga för elevers lÀrande finns framskrivna i skolans uppdrag, men Àr inte nÀrvarande i lÀromedlen. I likhet med vad internationell forskning visar portrÀtteras fysikÀmnet i de tre lÀromedlen, som om det frÀmst handlar om att lÀra sig en uppsÀttning historiskt kÀnda fakta och samband, som kan demonstreras i en uppsÀttning experiment. Kopplingar till samhÀllsutveckling, kunskapens anvÀndning med etiska dilemman, arbetssÀtt, hÄllbarhetsperspektiv, miljöfrÄgor, etnicitetsfrÄgor, karriÀrmöjligheter och framtidsfrÄgor Àr svagt representerade och ibland helt obefintliga. Dessutom visar bildanalysen att kvinnor, som medverkande aktörer i vetenskapligt arbete Àr underrepresenterade. Bilderna handlar mest om kroppsarbete, sport och tekniska arbetsuppgifter kopplade till traditionellt manliga ideal. Resultaten indikerar starkt att fysikÀmnets karaktÀr i dessa svenska lÀromedel inte Àr i linje med aktuella styrdokument, men de Àr vÀl i linje med den problematik, som beskrivs i den internationella forskningen. Elevers möjlighet att skapa mening och relatera till vad innehÄllet betyder för samhÀllsbyggande, för personliga erfarenheter eller för deltagande i en gemensam kultur Àr beskurna pÄ grund av denna situation. Samtidigt finns det kunskapsomrÄden inom den internationella forskningen i naturvetenskaplig didaktik som hanterar dessa frÄgor. Det finns dÀrför möjlighet att förstÀrka en vetenskapligt grundad nationell kompetens och hantera utmaningarna.diarienummer 40-2009:1000Skolinspektionens kvalitetsgranskning av fysikÀmnet 200
Dissertatio de usu observationum meteorologicarum oeconomico; Cujus part. poster. continuat. primam ... publico examini deferunt mag. Johan. Jac. Hedrén ... et Henricus Lyth gothlandus. In audit. Gust. maj. die 11 decemb. 1800., P. 2, cont. 1
Dissertatio de usu observationum meteorologicarum oeconomico; Cujus part. poster. continuat. primam ... publico examini deferunt mag. Johan. Jac. Hedrén ... et Henricus Lyth gothlandus. In audit. Gust. maj. die 11 decemb. 1800., P. 2, cont. 1
Dissertatio de usu observationum meteorologicarum oeconomico; Cujus partem posteriorem ... publico examini deferunt mag. Johan. Jac. Hedrén ... et Gudmundus Joh. Hallenborg stockholmiensis. In audit. Gust. maj. die 10 decemb. 1800., P. 2
The Neverlands of Nature : Exploring Representations of the Non-Human in Visitor Information Publication Material on Swedish National Parks
In this paper, we distinguish, make visible, and problematize how thenon-human world (often depicted as nature) in Swedish national parks comes into beingthrough representations in visitor information publications, and what the productiveeffects of those representations are. Through a discursive analysis, we identify seven discursiveformations that concern portrayals of the non-human world. On the one hand,it is represented as extraordinary and sublime pieces of wild and pristine natureâand onthe other, as ordinary and accessible. Despite this divergence, these kinds of spaces functionas national heritage with an elitist status, which creates hierarchizations betweennational parks and other spaces, but also between the national parks themselves. Northand south are assigned different attraction values and portrayed as desirable in differentcontexts. The north is wild, pristine, and sublime, while the south is safe, available, andalways open to tourists. Furthermore, the material generates portrayals of national parksas places for learning, where the non-human world is displayed, explored, experienced,and taught. The uniting force of these formations is the focus of national parks as placesof otherness, which turns them into heterotopian neverlands far away from the mainlandof modernity