53 research outputs found
Visual features underlying perceived brightness as revealed by classification images
Along with physical luminance, the perceived brightness is known to depend on the spatial structure of the stimulus. Often it is assumed that neural computation of the brightness is based on the analysis of luminance borders of the stimulus. However, this has not been tested directly. We introduce a new variant of the psychophysical reverse-correlation or classification image method to estimate and localize the physical features of the stimuli which correlate with the perceived brightness, using a brightness-matching task. We derive classification images for the illusory Craik-O'Brien-Cornsweet stimulus and a "real" uniform step stimulus. For both stimuli, classification images reveal a positive peak at the stimulus border, along with a negative peak at the background, but are flat at the center of the stimulus, suggesting that brightness is determined solely by the border information. Features in the perceptually completed area in the Craik-O'Brien-Cornsweet do not contribute to its brightness, nor could we see low-frequency boosting, which has been offered as an explanation for the illusion. Tuning of the classification image profiles changes remarkably little with stimulus size. This supports the idea that only certain spatial scales are used for computing the brightness of a surface.Peer reviewe
Establishment of a human induced pluripotent stem cell line (TAUi008-A) derived from a multiple sclerosis patient
Multiple sclerosis (MS) is a complex autoimmune disease of the central nervous system where the main pathogenetic events include demyelination and axonal degeneration. Here, we generated a human induced pluripotent stem cell (hiPSC) line from peripheral blood mononuclear cells of an MS patient utilizing Sendai virus reprogramming. The produced hiPSC line expressed pluripotency markers, differentiated into three germ layers, showed a normal karyotype and was free of virus vectors, transgenes and mycoplasma. Established hiPSCs are a valuable source for studies of MS disease modeling and drug discovery.</p
Kuntien digitaalisen toiminnan ja pÀÀtöksenteon kehittÀminen sekÀ digitalisaation mahdollistaman sÀÀstöpotentiaalin tarkentaminen osana JTS -miljardia
TÀssÀ selvityksessÀ esitetÀÀn KUNiT-hankkeen (Kuntien digitaalisen toiminnan ja pÀÀtöksenteon kehit-tÀminen sekÀ digitalisaation mahdollistaman sÀÀstöpotentiaalin tarkentaminen osana JTS -miljardia) tuloksia. SelvityksessÀ tarkastellaan digitalisaation mahdollisuuksia kuntaorganisaatioille toiminnan ke-hittÀmisen ja konkreettisten hyötyjen - sekÀ laadullisten ettÀ mÀÀrÀllisten - nÀkökulmasta. Kuntien digi-talisaation nykytilaa ja kehityskohteita avataan tietotekniikkakartoituksen, kuntahaastatteluiden, tapaus-tutkimusten ja esimerkkien avulla. Raportissa tarkastellaan kuntien digitalisaatiopotentiaalia, hyötyjen mittaamista sekÀ keinoja ja toimenpiteitÀ, joita sÀÀstöjen toteuttaminen kunnissa edellyttÀisi. SelvityksessÀ esitellÀÀn tutkimuksen tuloksena kehitetyn kuntien digitalisaation kypsyysmalli, joka huo-mioi kuntien palveluprosessien eri digitalisaation vaiheissa olevan lÀhtötilanteen. Kypsyysmallia hyödyn-tÀen kunnat voivat suunnitella toimenpiteitÀ palvelujensa digitalisaation edistÀmiseksi omista lÀhtökoh-distaan. Kunnat voivat hyödyntÀÀ mallia myös digitalisaatiotavoitteidensa asettamisessa. SelvityksessÀ kuvataan lisÀksi kuntien kannustinmallien rakentamiseen liittyviÀ haasteita sekÀ alustavia ehdotuksia ja kriteereitÀ siitÀ, miten ja mihin valtion tukea kuntien digitalisaation edistÀmiseksi tulisi kohdistaa
Combining Phi6 as a surrogate virus and computational large-eddy simulations to study airborne transmission of SARS-CoV-2 in a restaurant
COVID-19 has highlighted the need for indoor risk-reduction strategies. Our aim is to provide information about the virus dispersion and attempts to reduce the infection risk. Indoor transmission was studied simulating a dining situation in a restaurant. Aerosolized Phi6 viruses were detected with several methods. The aerosol dispersion was modeled by using the Large-Eddy Simulation (LES) technique. Three risk-reduction strategies were studied: (1) augmenting ventilation with air purifiers, (2) spatial partitioning with dividers, and (3) combination of 1 and 2. In all simulations infectious viruses were detected throughout the space proving the existence long-distance aerosol transmission indoors. Experimental cumulative virus numbers and LES dispersion results were qualitatively similar. The LES results were further utilized to derive the evolution of infection probability. Air purifiers augmenting the effective ventilation rate by 65% reduced the spatially averaged infection probability by 30%-32%. This relative reduction manifests with approximately 15 min lag as aerosol dispersion only gradually reaches the purifier units. Both viral findings and LES results confirm that spatial partitioning has a negligible effect on the mean infection-probability indoors, but may affect the local levels adversely. Exploitation of high-resolution LES jointly with microbiological measurements enables an informative interpretation of the experimental results and facilitates a more complete risk assessment.Peer reviewe
SisÀilma ja terveys : kehitys, nykytilanne, seuranta ja vertailu eri maiden sekÀ julkisen ja yksityisen sektorin vÀlillÀ
TĂ€ssĂ€ selvityksessĂ€ kartoitettiin Suomen sisĂ€ilman laadun nykytilaa ja sisĂ€ilmaongelmien mÀÀrÀÀ yksityisellĂ€ ja julkisella sektorilla sekĂ€ verrattiin tuloksia Ruotsin sisĂ€ilmatilanteeseen. Kuntien omistamissa ja kĂ€yttĂ€missĂ€ rakennuksissa merkittĂ€viĂ€ sisĂ€ilmaongelmia esiintyy 5â18 % rakennusten kokonaisneliömÀÀrĂ€stĂ€. Suomen ja Ruotsin kunnissa esiintyi lĂ€hes yhtĂ€ paljon merkittĂ€viĂ€ sisĂ€ilmaongelmia, mutta yleisimmĂ€t syyt sisĂ€ilmaongelmien taustalla poikkesivat maiden vĂ€lillĂ€. Kiinteistökannan ikĂ€rakenne ja riittĂ€mĂ€ttömĂ€t investoinnit nĂ€htiin merkittĂ€vimpĂ€nĂ€ taustasyinĂ€ sisĂ€ilmaongelmille molemmissa maissa. SisĂ€ilma-asioiden huomioiminen strategisella tasolla merkitsi usein toimivia sisĂ€ilmaongelmien kĂ€sittelyprosesseja ja parempaa sisĂ€ilmatilanteen hallintaa.
Kyselytutkimuksien mukaan merkittÀvÀ osa suomalaisista on kokenut saaneensa oireita sisÀilmasta joskus elÀmÀnsÀ aikana. Valtaosa ihmisistÀ raportoi oireiden olevan vaikeusasteeltaan lieviÀ tai kohtalaisia. SisÀilmaan liitetty oireilu on huomattavasti yleisempÀÀ työpaikoilla kuin kotona. Työpaikoilla kunta-alan työntekijÀt ja heistÀ hoito- ja opetustyötÀ tekevÀt työntekijÀt kokevat yleisemmin sisÀilmaan liitettyjÀ oireita ja olosuhdehaittoja. Kuntien, valtion, yliopistokiinteistöjen ja sairaanhoitopiirin toimintatavat kiinteistöjen kunnon ja sisÀilmaongelmien selvittÀmisessÀ ohjaavat eri tahoja yhteistyöhön ja prosessimaiseen etenemiseen. Rakennuksen omistussuhde vaikutti toimintamalleissa lÀhinnÀ vastuisiin ja rooleihin.
Tarvitaan uusia keinoja vahvistaa eri toimijoiden yhteistyötÀ ja rooleja sisÀilmaongelmien ratkaisemisessa. Kunnilla on edelleen tarve keskitetylle ohjeistukselle terveydellisen riskin arviointiin sekÀ lisÀksi kaivataan kÀytÀntöjÀ ja tukea, miten hallita julkisen paineen vaikutusta kunnallisessa pÀÀtöksen teossa. RiskiviestinnÀn osaamisen ja viestinnÀn toimintatapojen kehittÀmisen tarve on ilmeinen.TÀmÀ julkaisu on toteutettu osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa. (tietokayttoon.fi) Julkaisun sisÀllöstÀ vastaavat tiedon tuottajat, eikÀ tekstisisÀltö vÀlttÀmÀttÀ edusta valtioneuvoston nÀkemystÀ
Suomen julkisen ja yksityisen rakennuskannan sisÀilman laatu, nykytilanne ja kehitys (SisÀNyt-selvitys)
Tieto -ja viestintÀtekniikan opintotarjottimen kehittÀminen verkko -opetukseen
OpinnÀytetyön tarkoituksena on kehittÀÀ YlÀ- Savon Ammattiopistolle Tieto- ja viestintÀtekniikan lÀhiopetuksessa suoritettavan perustutkinnon opintotarjottimen rinnalle verkossa opiskeltavan tutkinnon opintotarjotin ja kurssit. TyössÀ avataan nykyinen opintotarjotin ja lÀhdetÀÀn miettimÀÀn sen kehittÀmistÀ. Tutkimuksessa otetaan huomioon verkkopedagogiikka, työelÀmÀlÀhtöisyys ja digitaalisuus uuden tarjottimen
suunnittelussa.
LÀhteenÀ kÀytettiin julkaisuja digitaalisuudesta, verkkopedagogiikasta sekÀ työelÀmÀlÀhtöisyydestÀ.
KehitysmenetelmĂ€nĂ€ kĂ€ytetiin konstruktiivista tutkimusta, jossa laaditan ratkaisuja ja luodaan tuloksia ongelman tarkastelun, sekĂ€ erilaisten kokeilujen ja opiskelijahaastattelujen avulla. Aloitettiin ongelman juuresta eli âmiten perustutkinto voidaan kehittÀÀ verkko-opetukseen soveltuvaksi.â TĂ€stĂ€ eteenpĂ€in, katsottiin muita osatekijöitĂ€, jotka vaikuttavat tutkimukseen, kuten miksi tĂ€mĂ€ tutkimus on tĂ€rkeÀÀ tai millĂ€ tavalla se edesauttaa tulevaa varten.
KehittĂ€mistyön aikana selvisi, kuinka paljon pystytÀÀn âautomatisoimaanâ tehtĂ€vien tarkastusta ja seuraamaan oppista oppimisalustan avulla. Esimerkiksi palautusajat, tehtĂ€vien suorittaminen ja vastaukset. LisĂ€ksi opiskelijoilta saatiin tietoa kurssien toimivuudesta itsenĂ€iseen opiskeluun haastattelujen avulla
- âŠ