30 research outputs found
Land use in life cycle assessment
As human population is continuously increasing, productive land is becoming even more limited resource for biomass production. Land use and land use change cause various environmental impacts. At the moment the focus is on land use related greenhouse gas emissions, but changes in carbon cycles and storages, soil quality and soil net productivity, and loss of biodiversity are growing in importance. Additionally, changes in land use and land cover also affect water quality and availability. Currently, land use related terminology is diverse, and the methodologies to assess the impacts of land use and land use change are still partly under development.
The aim of this study was to discuss how land use induced environmental impacts can be taken into consideration in the life cycle assessment (LCA). This report summarises the results of the FINLCA project’s (Life Cycle Assessment Framework and Tools for Finnish Companies) two tasks (WP 2.1 land use and WP 5.2 biomaterials). The study was conducted in co-operation with the Finnish Environment Institute (SYKE) and VTT Technical Research Centre of Finland.
As a result, we show that it is possible to make land use impact assessment with LCA. Indicators are available for climate impacts and for all the other identified land use impact categories (resource depletion, soil quality, and biodiversity). However, limited land use related data reduces the reliability of the results. Most widely used life cycle impact assessment (LCIA) methods (e.g. ReCiPe, CML or EI99) cover only one aspect of land use induced environmental impacts. Additionally, some of the land use indicator results are difficult to understand and communicate. From the company perspective, we considered that accounting of land occupation (m2a) and transformation (m2 from and to) is a good starting point together with the relatively simple ecological footprint indicator for productive land occupation (resource depletion). A more comprehensive and challenging approach to land use impact assessment in LCA is to include all three impact categories and add the SOC/SOM indicator for soil quality impacts and EDP or PDF indicator for biodiversity. In case no quantitative assessment can be done, we propose that companies would map their raw materials’ origins. Even a qualitative assessment related to products’ life cycles would help to identify if there are any potential land use or direct and indirect land use change risks
Carbon footprint and environmental impacts of print products from cradle to grave:Results from the LEADER project (Part 1)
Carbon footprint and environmental impacts of print products from cradle to grave:Results from the LEADER project (Part 1)
Can decentralisation contribute to promoting rule-of-law structures? The Democratic Republic of Congo, Rwanda and Burundi as examples
Decentralisation can enable a country's population to exercise political influence at regional and local level. This presupposes a willingness to assume responsibility. It also presupposes that those in power are willing to hand over some of the power. Together these two factors can foster rule-of-law structures.
This paper describes the constitutional and administrative framework for decentralisation in DR Congo, Rwanda and Burundi. It also explores the actual situation in those countries with reference to legal literature from those countries.
In addition, it raises questions regarding the effect of instruments of international law on the decentralisation processes (international organisations, regional integration and international cooperation).
 
Towards a Roadmap for Future UAE Deep Space Missions and the Sustainable Settlement of Humans on Mars:White Paper
Response to letter on use of functional imaging by 11C-metomidate PET for primary aldosteronism subtyping
Non peer reviewe
Evaluating land-use related environmental impacts of biomass value chains for decision-support:Comparison and testing of methodologies proposed for environmental life cycle assessment: Dissertation
School of Sammonlahti
Tämä diplomityö perustuu Sammonlahden koulun yleiseen arkkitehtikilpailuun, joka käytiin aikavälillä 31.8.-30.11.2018. Sammonlahden nykyinen koulurakennus on rakennettu 1989. Pyöreä tiilirakennus muodostaa arvokkaan arkkitehtonisen kokonaisuuden vuonna 1988 valmistuneen Sammontorin ja 1992 rakennetun Sammonlahden kirkon kanssa. Nykyisen puoliympyrämuotoisen koulurakennuksen muutos uuden opetussuunnitelman mukaisiksi tiloiksi on todettu laskennallisesti kannattamattomaksi ja tämän tilalle haettiin kilpailulla uutta koulurakennusta.
Lappeenrannan kaupunki järjesti suunnittelukilpailun Sammonlahden perusopetuksen koulun (1-9), varhaiskasvatuksen, esikoulun, päiväkodin, kirjastopalveluiden, nuorisotoimen ja neuvolan uudisrakennuksesta, joka palvelisi ympäri vuorokauden Sammonlahden monitoimitalona. Tavoitteena oli luoda toimintaympäristö, joka palvelee useita toimijoita samanaikaisesti nostaen tilojen käyttöasteen korkeaksi. Uuden suunnitelman avulla on tarkoitus parantaa yleisesti Sammonlahden alueen identiteettiä.
Diplomityössä on esitetty suunnitelma, joka pyrkii ratkaisemaan kilpailuohjelman ensimmäisen vaiheen mukaisen tilaohjelman kaupunkikuvallisesti korkeatasoisena ratkaisuna. Tarkastelen diplomityössäni oppimistiloja ja tulevaisuuden oppimisympäristöä itse kilpailutyötä laajemmin. Työ on tehty ennen kuin kilpailun arvostelupöytäkirja on julkaistu
Laivan koneiston pääkomponenttien rajapintojen koordinointi alkusuunnitteluvaiheesta laivan luovutukseen
Diplomityössä tutkitaan laivan propulsioon ja ohjailuun tarvittavien pääkomponenttien välisiä rajapintoja laivan koneistossa, jossa voimanlähteenä käytetään keskinopeita dieselmoottoreita.
Työn tavoitteena on tutkia rajapintoja, niiden välisiä vuorovaikutussuhteita sekä luoda työkalu, jonka avulla laivan koneiston pääkomponenttien rajapintoja voidaan kontrolloida laivaprojektin alkusuunnitteluvaiheesta laivan luovutukseen.
Diplomityön lähteinä käytettävä aineisto käsittää mm. eri laitevalmistajien tuottamia teknisiä spesifikaatioita, laivaerittelyjä, projektioppaita, standardeja, kansainvälisiä ja luokituslaitosten sääntöjä sekä alan kirjallisuutta ja oppikirjoja.
Lisäksi lähteinä käytetään eri henkilöiden haastatteluja.
Työssä käsitellään kolmea erityyppistä propulsiokonfiguraatiota; dieselmekaanista ja dieselsähköistä propulsiokonfiguraatiota sekä näiden yhdistelmää eli hybridiä.
Työkalu on toteutettu Java-ohjelmointikielellä ja se sisältää graafisen käyttöliittymän.
Ohjelmassa rajapintojen ja pääkomponenttien väliset yhteydet esitetään puumallissa.
Käyttäjä voi työkalujen avulla lisätä tai poistaa rajapintoja, muokata niiden sisältöä, aikataulua tai tärkeysastetta.
Ohjelma sisältää 28 erilaista esimerkkikoneistokonfiguraatiota, joita työkalujen avulla muokkaamalla luodaan käsiteltävän projektilaivan mukainen koneisto.
Ohjelman keskeisin ominaisuus on joustavuus, joka antaa käyttäjälle mahdollisuuden ohjelman työkalujen avulla luoda myös diplomityön laajuuden ulkopuolisia koneistokonfiguraatioita