54 research outputs found
Csokonai könyvtár (Bibliotheca studiorum litterarium)
„Nem egyszerűen a szokásos kérdésre kívánunk
válaszolni, hogy ti. aktuális-e Barta János tudósi életműve és ha igen, miért, hanem abból a felismerésből indulunk ki, hogy az ő életpályája és írott munkássága
időben egyre távolodó tények, tendenciák, kihívások és feleletek kölcsönhatásában tárható fel. A XX. század nagy gondolkodástörténeti fordulatának jegyében
szólva: Barta János minden írása csak úgy fogható fel és csak úgy értékesíthető hitelesen, ha régmúlt évtizedekre, azok kérdéseire adott válasz gyanánt értelmezzük.
[...]
így született meg az az elképzelés, hogy »posztumusz« jelenjék meg Barta János soha meg nem írt »Arany-monográfiája«, az Arany-tanulmányok legjava, nagyjából időrendben. (Természetesen a témák és nem a Barta-kéziratok keletkezésének időrendjében.)
Amikor aztán lehetőség mutatkozott kétkötetes
kiadványra, evidensnek tűnt a legjobb
Madách-, Kemény-, Jókai- és Vajda-tanulmányok
kiválasztása. A cím meg szinte magától
adódott: Arany és kortársai. [...]"Görömbei András, Létérdekű irodalomszemlélet, 9-24. Barta János, Arany János és az epikus perspektíva, 25-58. Arany János és a XVIII. század, Adalék Arany irodalomszemléletéhez, 59-103. Arany János eposzírói pályakezdése, Az elveszett alkotmány, 104-131. Géniuszok találkozása, Petőfi és Arany barátsága, 132-168. Bevezetés Arany János Toldijához, 169-199. Arany János Toldijáról, Világkép és stílus, 200-221. Murány ostromáról, 222-231. A nagyidai cigányok értelmezéséhez, 232-248. Arany János Hebbel-bírálata, 249-262. Még egyszer a lírikus Aranyról (1847-1861), 263-294. Arany János Széchenyi-ódája, 295-310. Ahasvérus és Tantalusz, Egy különös Arany-versről, 311-340. A líra peremén - Arany János apróműfaja, 341-354. Tetemrehívás, 355-359. Az Őszikék titka, 360-380. Kozmopolita költészet, Széljegyzetek Arany János verséhez, 381-386. A tanulmányok megjelenési helyei, 387-388
Studia Litteraria
Dobos István: Anekdotikus novella a magyar századfordulón 7-30.
Fülöp László: A lélektani regény -
Egy félszázad magyar kritikájának tükrében 31-60.
Tamás Attila: Realista stílusváltozatok századunk első felének
magyar költészetében 61-82.
Mészáros Sándor: Az avantgarde - az 1945 utáni stílustörténeti
kutatások tükrében 83-106.
Görömbei András: Nagy László három portréverséről 107-124
Studia Litteraria
Márkus Béla: „író leszek vagy parasztvezér"
(Veres Péter Számadásának formálódása) p. 5-23.
Görömbei András: A poétikai én változása
Csoóri Sándor költészetében p. 23-43.
Bódis Zoltán: A hamvasi nyelvszemlélet megközelítése p. 43-71.
Szirák Péter: Emlékezés és példázat Lengyel Péter, Kertész Imre
és Szilágyi István elbeszélő prózájában p. 71-95.
Dobos István: A vallásos horizont Esterházy Péter novelláiban p. 95-103.
Tamás Attila: A személyiség megjelenési formáinak változásai
századunk magyar irodalmában (Második, befejező rész) p. 103-124
Studia Litteraria
Juhász Béla, Ady harmadik műfaja, 3-20. Fülöp László, Az anekdotától a szatíráig, 21-56. Tamás Attila, A Jónás könyvéről, 57-70. Aczél Géza, Tamkó Sirató Károly költészetének első korszaka, 71-94. Görömbei András, A szomszédos országok magyar lírájának új nemzedéke, 95-124
Studia Litteraria
Bevezető 7-8.
Fenyő István A francia restauráció történetírásának nyomában 9-36.
Lőkös István: Magyar interferenciák és párhuzamok egy horvát
regényben (Josip Eugen Tomic: Melita) 37-48.
Imre László: Andrej Belij és az orosz szimbolista regény 49-68.
Tamás Attila: Kosztolányi Dezső és az osztrák líra 69-84.
Berta Erzsébet: Georg Trakl Magyarországon 1945 előtt 85-116.
Görömbei András: Bolgár elemek Nagy László költészetében 117-140
Studia Litteraria
KöpecziBéla. Barta János 80 éves 5-8.
Bán Imre: Egy korszerű Dante-kép körvonalai 9-20.
Bitskey István: Gyöngyösi István és a magyar költői hagyomány 21-34.
Julow Viktor: Verseghy Rikóti Mátyás-a és Popé Dunciad-je 35-48.
Balogh Ernő: „Szép emlékezet" - „bús emlékezet" (Petőfi: Tündérálom
c. művének értelmezéséhez) 49-64.
Szuromi Lajos: kegyetlenül félre vagyok értve". (Arany és az időmértékes
verselés az Ártatlan dac tükrében) 65-80.
Imre László: „Oly jellegzetesen magyar és oly jellegzetesen orosz". (Az Anyegin
formaihlete a magyar verses epikában) 81-94.
Kun András: A Nyugat költészetesztétikai felfogásának gyökerei a századelő
eszmevilágában 95-110.
Fülöp László: Ábrándok, idillek és nosztalgiák 111-128.
Tamás Attila: Kosztolányi: Szeptemberi áhítat 129-140.
Juhász Béla: Alkotás a pihenés óráiban. Szabó Pál elbeszélései 1945 előtt 141-164.
Görömbei András: Sütő András: Egy lócsiszár virágvasárnapja 165-177.
Barta János 1977-ben megjelent munkásságának folytatása
(összeállította Szénássy Bamáné) 178-182
- …