6 research outputs found
Zur Synonymie im Sprachsystem, im Fachbereich und im Text. Untersuchungen an Formel-1-Berichten in den Zeitschrift Stern
TÀssÀ työssÀ tutkitaan substantiivien synonyymejÀ saksalaisen aikakauslehden formula 1 -artikkeleissa. SynonyymejÀ tarkastellaan kolmella eri tasolla: kielijÀrjestelmÀssÀ, erikoisalakielessÀ ja tekstissÀ. Tavoitteena on selvittÀÀ, millÀ tasoilla löydetyt substantiivit ovat synonyymejÀ ja syitÀ siihen, miksi ne ovat vain tietyllÀ tasolla tai tietyillÀ tasoilla synonyymejÀ. TyössÀ pyritÀÀn myös selvittÀmÀÀn, mitÀ (semanttisia) suhteita substantiiveista löytyy
Synonyymien tunnistamisessa tukeuduttiin kielijÀrjestelmÀn tasolla sanakirjaan, mutta myös lÀhdekirjallisuuteen. Erikoisalakielen tasolla perustana oli oma alan tuntemus. Tekstitasolla tukeuduttiin sekÀ erikoisalan tuntemukseen ettÀ lÀhdekirjallisuuteen. Vaikka synonyymejÀ on tutkittu germanistiikassa, ei vastaavanlaista tutkimusta löytynyt. Vertailukohteita ei siten tutkimuksen tuloksille siten löytynyt.
Analyysit osoittavat, ettÀ kielijÀrjestelmÀssÀ synonyymit syntyvÀt sellaisten ilmaisujen vÀlillÀ, joilla on sama sisÀllöllinen merkitys. Erikoisalakielen tasolla ja tekstitasolla synonyymit syntyvÀt joko sellaisten ilmaisujen vÀlillÀ, joilla on sama sisÀllöllinen merkitys tai sellaisten ilmaisujen vÀlillÀ, joilla viitataan samaan asiaan, mutta johon viitataan ei-synonyymisillÀ sanoilla
Tutkimuksessa todetaan, ettÀ sisÀllöltÀÀn saman merkityksen omaavat sanat voivat olla kaikilla tasoilla synonyymejÀ, myös tekstissÀ, jos konteksti sen sallii. Saman viittaussuhteen omaavat, mutta kielijÀrjestelmÀÀn mukaan ei-synonyymiset sanat, pÀtevÀt synonyymeinÀ erikoisala- ja tekstitasolla. NÀiden em. ilmaisujen semanttinen suhde koostuu hyponyymeistÀ ja joissain mÀÀrin synonyymeistÀ. Synonyymit syntyvÀt myös ilmaisujen vÀlillÀ, joiden synonyyminen suhde on tekstissÀ mÀÀritetty. TyössÀ myös todetaan, ettÀ em. synonyymien suhde on alaan perehtyneiden ihmisten keskuudessa itsestÀÀn selvÀfi=OpinnÀytetyö kokotekstinÀ PDF-muodossa.|en=Thesis fulltext in PDF format.|sv=LÀrdomsprov tillgÀngligt som fulltext i PDF-format
Social Protection in Africa : A focus on gender equality and external shocks
Social protection is a human right and a key intervention in protecting against poverty and enabling sustainable growth. As new social protection instruments are designed for new challenges, such as external shocks (climate events, natural disasters, pandemics, wars/conflicts, displacement), there is a need to understand programmes better, and to consider gender implications. This scoping review aimed to review knowledge regarding how social protection is implemented to address gender equality and external shock in Africa and what should be considered in the expansion of these programmes. We searched five academic databases and grey literature on studies on social protection and gender equality or external shocks (climate events; natural disasters; pandemics; wars; conflicts; displacement). We conducted 12 interviews with 14 experts from international organisations, and analysed data using thematic content analysis. We reviewed 140 full-text articles. Few articles described both external shocks and gender. Studies suggested social protection could have beneficial effects for empowerment and the wellbeing of women and girls, but also during external shocks. However, many gaps in services were identified, and social protection needs to be embedded in a functioning system that can also provide complementary services. We found few evaluations of social protection during external shocks. Our interviews confirmed review findings and indicated both gaps and promising approaches in African region. Overall, the findings highlighted the importance of approaching gender equality, external shocks, and disability together, and strengthening core programmes and services.
Page 47 was updated on 15 June 2022 and this version replaces the previous one published on 29 April 2022.This report is commissioned as part of UniPID Development Policy Studies (UniPID DPS), funded by the Ministry for Foreign Affairs of Finland (MFA) and managed by the Finnish University Partnership for International Development (UniPID). UniPID is a network of Finnish universities established to strengthen universitiesâ global responsibility and collaboration with partners from the Global South, in support of sustainable development. The UniPID DPS instrument strengthens knowledge-based development policy by identifying the most suitable available researchers to respond to the timely knowledge needs of the MFA and by facilitating a framework for dialogue between researchers and ministry officials. The content of this report does not reflect the official opinion of the Ministry for Foreign Affairs of Finland. The responsibility for the information and views expressed in the report lies entirely with the authors
Kela-siirron vaikutuksia Tampereen sosiaalitoimen työntekijöiden kokemana
Perustoimeentulotuen Kela-siirto astui voimaan 1.1.2017. OpinnÀytetyön tarkoituksena oli teemahaastattelun avulla selvittÀÀ, miten ja millÀ vÀlineillÀ Kela tunnistaa sosiaalityön tarpeessa olevat asiakkaat sekÀ ohjaa heitÀ Tampereen kaupungin sosiaalitoimen palveluihin. Kaikki kuusi vastaajaa olivat Tampereen kaupungin aikuissosiaalityön työntekijöitÀ. Tavoitteena oli tuottaa Kelalle tietoa asiakasohjauksen ja yhteistyön sujumisesta sekÀ kehitystarpeista Tampereen sosiaalitoimen työntekijöiden nÀkökulmasta.
Tutkimustulokset osoittivat, ettÀ Tampereen sosiaalitoimen sosiaalityön ammattilaisilla on huoli siitÀ, tunnistetaanko sosiaalityön tarpeessa olevia asiakkaita Kelassa. VÀlineiksi asiakkaiden tunnistamiseen ehdotettiin tiliotteiden tarkkaa seurantaa sekÀ tarkistuslistaa. Tuloksista kÀvi ilmi, ettÀ asiakasohjaus oli pÀÀosin toimivaa, mutta siinÀ koettiin olevan vielÀ kehitettÀvÀÀ. Kelan ja sosiaalitoimen vÀlistÀ yhteistyötÀ pidettiin liian vÀhÀisenÀ, eikÀ tiedonkulku ollut riittÀvÀÀ. Kelan ja sosiaalitoimen vÀlinen työnjako koettiin edelleen epÀselvÀnÀ. LisÀksi aineistosta nousi esille kehitysehdotuksia perustoimeentulotuen myöntÀmiseen.
JohtopÀÀtöksissĂ€ nostetaan esiin kehitystarpeita asiakkaiden sosiaalityön tarpeen tunnistamiseen Kelassa sekĂ€ asiakasohjaukseen, yhteistyöhön ja toimeentulotuen myöntĂ€miseen liittyvissĂ€ asioissa. KeskeisimmĂ€t kehitysehdotukset liittyivĂ€t sosiaalityön toimintatapojen tuntemisen lisÀÀmiseen, harkinnan kĂ€yttĂ€misen tĂ€rkeyteen perustoimeentulotukea myönnettĂ€essĂ€ sekĂ€ yhteistyön ja tiedonkulun lisÀÀmiseen. Perustoimeentulotuen myöntĂ€miseen ja asiakkaan kohtaamiseen tulisi varata riittĂ€vĂ€sti aikaa, jotta pystyttĂ€isiin arvioimaan asiakkaan tilanne kokonaisvaltaisesti ja asiakaslĂ€htöisesti. Yhteisten kommunikointivĂ€lineiden kehittĂ€minen mahdollistaisi sujuvan asiakasohjauksen ja parantaisi Kelan ja Tampereen sosiaalitoimen vĂ€listĂ€ yhteistyötĂ€.The purpose was to find out social workersâ experiences of how Kela recognizes clients who need support from social services and guides them to social welfare office of Tampere. The aim was to produce information for Kela about how to improve client guidance and co-operation.
The thesis was qualitative in nature. The data were collected through semi-structural theme interviews and analyzed using content analysis. The results revealed that the respondents were worried about that the clients in need of social work are not recognized in Kela. Checking clientsâ bank account statements and getting carefully acquainted with clientsâ situation were mentioned as a way to indentify clients.
Most of the respondents agreed that the client guidance works well, but it still needs development. Respondents hoped for more communication tools so that the co-operation and interaction between the social welfare office and Kela could be more effective and employees could get more information of their mutual clients. There were also development suggestions concerning the processing and granting of basic social assistance.
Based on the results of this thesis it would be important to increase co-operation between Kela and the social welfare office in Tampere. Kela should attach more knowledge about social work into their working policies so that they could properly recognize clients in need of social work