35 research outputs found
Die neueste Übersicht der Vorgeschichte von Estland, Lettland und Litauen
Digiteeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastusel, projekti "Eesti teadus- ja õppekirjandus" (2014-2020.12.03.21-0848) raames.https://www.ester.ee/record=b4288064*es
Neue Funde der Bronze- und frühen Eisenzeit aus Estland
Digiteeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastusel, projekti "Eesti teadus- ja õppekirjandus" (2014-2020.12.03.21-0848) raames.https://www.ester.ee/record=b4260204*es
Sustainable Innovation and Entrepreneurship Methodology:A manual for student project work in Innolabs
Toidujäätmete ja toidukao teke Eesti toidu tarneahelas : uuringu lõpparuanne
Eestis tekkiva toidujäätmete ja toidukao ning nende tekkepõhjuste uuring viidi läbi kõigis
toidutarneahela etappides, sh kodumajapidamistes, toitlustuses, kaubanduses, toidutööstuses ja
esmatootmises (põllumajandus ja kalakasvatus). Uuringu tulemused kajastavad 2020. aastal tehtud
detailuuringus kogutud andmete ning riikliku jäätmearuandluse 2019. aasta andmete analüüsil saadud
tulemusi.
Uuringu tulemuste põhjal võib kokkuvõtvalt öelda, et Eestis tekib kokku ligikaudu 167 000 tonni
toidujäätmeid aastas. Jagatuna inimese peale võib öelda, et kogu tarneahelas tekib Eestis elaniku
kohta 127 kg toidujäätmeid aastas. Ligi pool toidujäätmetest tekib kodumajapidamistes, 19% toidutööstuses, 14% esmatootmises, 12% kaubanduses ning 6% toitlustussektoris (vt ka tabel A).
Toidujäätmetest poole (50%) ehk ligikaudu 84 000 tonni aastas moodustab toidukadu ehk
inimtoiduna raisku läinud toit. Kõige suurem osakaal toidukao tekkes on kodumajapidamistel (41%),
kõige väiksem toidutööstusel (4%). Kogu toidutarneahelas raisatud toidu väärtus kokku on
hinnanguliselt 164 miljonit eurot aastas
A review of the socio-economic advantages of textile recycling
The textile/apparel industry is of great importance to the economy in terms of trade, employment, investment and revenue all over the world. This sector is however characterised by substantial losses, due to production excesses on the one hand, and the “throw away” culture on the other. This state of affairs suggests that textile recycling is needed. Apart from the environmental and ecological advantages which can be brought about by the re-use and recycling of textiles, there are many benefits of a socio-economicnature. This paper analyses current trends on textile recycling, the barriers impeding greater recycling, and outlines the socio-economic advantages of moving towards a circular economy. Some examples of on-going initiatives are discussed, together with some of the measures that may be used to further reduce the current waste deriving from the apparel sector
Die Kultur der Esten zur Zeit ihrer Selbständigkeit im Altertum : (Eestlaste kultuur muistsel iseseisvus-ajal) : Referat und Erklärungen zu den Abbildungen
Digiteeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastusel, projekti "Eesti teadus- ja õppekirjandus" (2014-2020.12.03.21-0848) raames.https://www.ester.ee/record=b1675770*es
Palamuse Bartholomäuse kiriku kooris sisevaade W suunas
Tekst negatiivi ümbrikul: Palamuse. Lööv. Sisevaade lääne poole. Foto Mora 1922. Tempel: Instituut. (1985
Palamuse Bartholomäuse kiriku pikihoones sisevaade O suunas
Tekst negatiivi ümbrikul: Palamuse. Lööv, vaade altariruumi. Foto Moora 1922. Tempel: Instituut. (1985
A propos de la fondation de Tartu
Digiteeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastusel, projekti "Eesti teadus- ja õppekirjandus" (2014-2020.12.03.21-0848) raames.https://www.ester.ee/record=b1675646*es
Pärnumaa muinasaeg : lühike ülevaade ja muistise loend : mit einer Zusammenfassung in deutscher Sprache: Die Vorgeschichte des Kreises Pärnumaa
Digiteeritud Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastusel, projekti "Eesti teadus- ja õppekirjandus" (2014-2020.12.03.21-0848) raames.https://www.ester.ee/record=b1136748*es