24 research outputs found
DjurhÀlsa och djurvÀlfÀrd i ekologiskt lantbruk
Ekologiskt lantbruk har genomgĂ„tt en rask utveckling frĂ„n marginell proteströrelse för ideologiskt medvetna entusiaster pĂ„ 1970-talet, till en bidragsberĂ€ttigad del av dagens etablerade lantbruk. Ă
sikterna om ekologisk djurhĂ„llning har varit mĂ„nga och starka genom Ă„ren, och en Ă„terkommande kritik har gĂ€llt djurens hĂ€lsa och vĂ€lfĂ€rd. Ă
tskilliga har menat att ekologiska djur i dessa avseenden har haft det sÀmre stÀllt Àn konventionella
djur. De menar att detta t.ex. visat sig i problem med allt för magra slaktkroppar frĂ„n ekologiska djur eller frĂ„n djur som tvingats vistats ute i ur och skur, stundtals i leriga hagar med undermĂ„lig hygien, och ett regelverk som lĂ€gger hinder för adekvat medicinsk behandling. Ă
ter andra har menat motsatsen â ekologisk djurhĂ„llning representerar det bĂ€sta av svensk djurhĂ„llning, och att nĂ€rmare âSörgĂ„rdenâ Ă€n sĂ„ gĂ„r inte att komma i modernt lantbruk. Det finns alltsĂ„ anledning att stĂ€lla frĂ„gan vad som Ă€r sant och falskt i denna debatt.
I denna skrift redovisas en litteraturstudie som har skĂ€rskĂ„dat vad forskningen har att sĂ€ga om djurhĂ€lsa och djurvĂ€lfĂ€rd i ekologisk djurhĂ„llning. TyvĂ€rr mĂ„ste man strax konstatera att forskningsinsatserna inom omrĂ„det har varit mycket begrĂ€nsade och att djurhĂ€lsan i stort sett Ă€r den enda vĂ€lfĂ€rdsparameter som undersökts. Slutsatserna mĂ„ste dĂ€rför bli försiktiga. Det Ă€r dock inget som pekar pĂ„ att djurhĂ€lsan skulle vara sĂ€mre i ekologiska besĂ€ttningar â med ett viktigt undantag, nĂ€mligen parasitrelaterade sjukdomar. Inom ekolantbruket betraktar man utevistelse som en viktig förutsĂ€ttning för husdjurens livskvalitet, men samtidigt innebĂ€r sĂ„dana uppfödningsformer att djuren inte kan skyddas frĂ„n parasitangrepp pĂ„ samma sĂ€tt som i konventionell uppfödning som i mycket högre grad sker inomhus. Det miljöbetingade förbudet mot planmĂ€ssig anvĂ€ndning av avmaskningsmedel
förstÀrker problemen.
Man kan ocksĂ„ konstatera att ekolantbruket har höga ambitioner nĂ€r det gĂ€ller djurvĂ€lfĂ€rd. Att meningarna Ă€ndĂ„ har varit sĂ„ olika nĂ€r det gĂ€ller resultatet kan kanske delvis förklaras av att uppfattningen av vad som Ă€r god djurvĂ€lfĂ€rd skiljer nĂ„got mellan ekolantbrukets och de konventionella lantbrukets företrĂ€dare. Medan de senare oftast betonar djurens hĂ€lsa och fysiska fitness (t.ex. god tillvĂ€xt) som tecken pĂ„ god vĂ€lfĂ€rd, sĂ„ framhĂ„ller ekolantbruket djurens möjlighet att leva ett naturligt liv som avgörande â Ă€ven om detta i nĂ„gra fall inneburit vissa risker, sĂ„ som exemplet med parasitsjukdomarna visar.
Generellt sett har djur som fÄr leva i en stimulerande miljö dÀr de kan utföra ett naturligt beteende (sÄ som ekodjur i goda utemiljöer) bÀttre vÀlfÀrd Àn djur som hÄlls i karga miljöer som inte tillÄter ett sÄdant beteende. Samtidigt kan man konstatera att varje produktionssystem dras med sina problem, och det Àr viktigt att ekolantbruket Àr uppmÀrksamt pÄ de speciella problem som uppstÄr i ekologiska produktionsformer. MÄnga av problemen gÄr att undvika eller kan lösas pÄ olika sÀtt om man Àr medveten om fallgroparna. I vissa fall behövs ökade forskningsinsatser.
Rapporten har gjorts pÄ uppdrag av och med finansiering frÄn Centrum för uthÄlligt lantbruk, CUL, SLU. Författaren ansvarar sjÀlv för textens innehÄll. Rapporten har faktagranskats av professor Bo Algers, institutionen för husdjurens miljö och hÀlsa, SLU
Welfare assessment as part of welfare planning in organic calf production
Animalwelfare is regarded as a basic parameter in organic beefâ and milk production. It is important to focus on good animal welfare at all levels, also including calves. Experiences from former projects show that calf welfare often represents a problem in organic and conventional farms, depending on the farmerâs priorities, attitudes and knowledge. A CORE Organic project âMinimizing medicine use in organic dairy herds through animal health and welfare planningâ (ANIPLAN) was initiated in 2008 and is a collaboration between seven European countries, including Norway. The aim of the Norwegian project group, lead by the Norwegian Veterinary Institute, was to develop a calf welfare assessment system, suitable for welfare advising and planning in organic milk production farms. The system focuses on animal based parameters, management, individual clinical score, colostrum intake and feeding system
Regelverk â möjligheter och hinder att uppnĂ„ mĂ„len för ekologiskt lantbruk
Det ekologiska lantbruket i Sverige har vuxit stadigt under de senaste 20 Ären, ungefÀr lika lÀnge som kontrollföreningen för ekologisk odling (KRAV) har funnits. KRAV har utvecklats med det ekologiska lantbruket men Àven varit en av aktörerna bakom framgÄngen. Sedan starten för KRAV Är 1985 har reglerna för ekologiskt lantbruk utvecklats och förfinats. Sverige har gÄtt med i EU och konsumenternas kunskap om och intresse för ekologiska produkter har ökat markant. KRAV-mÀrket Àr kÀnt av över 90 procent av konsumenterna i Sverige. KRAVs verksamhetsidé Àr att frÀmja en hÄllbar utveckling genom att ta fram regler för ekologisk produktion, kontrollera att de efterlevs och informera om KRAV-mÀrket.
NÀr KRAVs regelverk ska skÀrskÄdas, liksom i diskussionen om vad ekologiskt lantbruk stÄr för, Àr det viktigt att skilja mellan mÄl och regler. MÄlen uttrycker principerna för ekologiskt lantbruk, medan regelverket handlar om hur dessa principer ska omsÀttas i verkligheten. KRAVs regler för ekologisk produktion Àr under stÀndig utveckling och revision. Ett regelverk Àr i högsta grad nÄgot dynamiskt och ska inte ses som nÄgot givet eller statiskt. Hur ett regelverkser ut vid en given tidpunkt Àr en spegling av det som Àr tekniskt möjligt att kontrollera, vad som accepteras av de inblandade och vad som krÀvs av samhÀllet.
Bakgrunden till denna studie Àr en pÄgÄende diskussion bÄde inom den ekologiska branschen och inom forskningen om de glapp som finns mellan visioner och mÄl för det ekologiska lantbruket och de regler som formar dagens ekologiska produktion. Hur vÀl uppfyller produktion enligt KRAVs regler de övergripande mÄl man siktar mot? Arbetet har initierats och finansierats av Centrum för uthÄlligt lantbruk vid Sveriges lantbruksuniversitet.
Syftet med studien som presenteras i den hÀr rapporten Àr att:
- Ge en översikt över mÄl och regelverk för ekologiskt lantbruk.
- Diskutera hur KRAV fungerar som organisation.
- Diskutera regelverk och specifikt KRAVs regler som verktyg att uppnÄ mÄlen för ekologiskt lantbruk.
- Analysera mÄlkonflikter och glapp mellan övergripande mÄl för ekologiskt lantbruk och KRAVs regelverk.
Vi berör ett brett omrÄde som ingalunda behandlas fullstÀndigt i rapporten. Detta arbete kan dÀrför sÀgas vara en förstudie till djupare tvÀrvetenskapliga studier av KRAV som organisation och dess regelverk. Framtida frÄgestÀllningar kan vara hur regler för ekologiskt lantbruk bör vara beskaffade för att bÀst frÀmja uppfyllelse av mÄlen för ekologiskt lantbruk och hur en kontrollorganisation bör verka och fungera för att uppnÄ detta.
I studien ligger fokus pÄ reglerna som berör primÀrproduktionen, vÀxtodling och djurhÄllning. Dessa Àr de traditionella och Àldsta verksamhetsomrÄdena för KRAV och de basnÀringar som det ekologiska lantbruket vilar pÄ. Vi berör inte specifikt förÀdling och handel, men tar till viss del upp aspekter som rör hela livsmedelskedjan
Slik vil kalven ha det
Erfaringar viser at det er alt for vanleg Ä sjÄ bort frÄ kalven ved planlegging av mjÞlkeproduksjonsfjÞs. For Ä vite korleis kalven bÞr oppstallast er det greit Ä kjenne til kalvens naturlege Ätferd og behov, ikkje minst i Þkologisk produksjon det naturleg Ätferd blir sÊrleg vektlagd. Artikkelen tar for seg kva som er naturleg Ätferd hos kalvar, og korleis dei minsta kalvane som gÄr med kua vil ha det
Velferdsregistreringer som ledd i velferdsplanlegging hos Ăžkokalv
God dyrevelferd er grunnleggende i Ăžkologisk produksjon, men er en utfordring pĂ„ mange gĂ„rder. Det er viktig Ă„ ha fokus pĂ„ god dyrevelferd i alle ledd i produksjonen. Kalvene er en viktig del av besetningen, og et godt kalvehold gir en god start for en god mjĂžlke- eller kjĂžttproduksjon. Det er ikke gjennomfĂžrt systematisk velferdsvurdering av Ăžkologiske kalver i Norge, men det er erfart i tidligere prosjekt at kalvehold er et sentralt problemomrĂ„de bĂ„de i konvensjonell og Ăžkologisk produksjon (GrĂžva et al. 2005; Henriksen et al. 2008). I tillegg er helsedataene som samles via helsekortene usikre pĂ„ grunn av mangelfull fĂžring (pers. medd. Kerstin Plym-Forshell, Helsetjenesten for storfe 2008). Regelverket for Ăžkologisk produksjon gir alene ingen garanti for god dyrevelferd. Faktisk dyrevelferd er avhengig av prioriteringer, holdninger og kunnskap hos rĂžkter. Gjennom den norske delen av prosjektet Minimising medicine use in organic dairy herds through animal health and welfare planning (ANIPLAN) vil VeterinĂŠrinstituttet og Bioforsk utvikle et velferdsregistreringssystem for kalv som kan brukes i veiledning og velferdsplanlegging i Ăžkologisk melkeproduksjon. Prosjektet er et CORE Organic-prosjekt og et samarbeid mellom 11 forskningsinstitusjoner i Danmark, Tyskland, Nederland, Ăsterrike, Sveits, Norge og Storbritannia
Planning for better animal health and welfare, Report from the 1st ANIPLAN project workshop, Hellevad, October 2007
âMinimising medicine use in organic dairy herds through animal health and welfare planningâ, ANIPLAN, is a CORE-Organic project which was initiated in June 2007. The main aim of the project is to investigate active and well planned animal health and welfare promotion and disease prevention as a means of minimising medicine use in organic dairy herds. This aim will be met through the development of animal health and welfare planning principles for organic dairy farms under diverse conditions based on an evaluation of current experiences. This also includes application of animal health and welfare assessment across Europe. In order to bring this into practice the project also aims at developing guidelines for communication about animal health and welfare promotion in different settings, for example, as part of existing animal health advisory services or farmer groups such as the Danish Stable School system and the Dutch network programme. The project is divided into the following five work packages, four of which comprise research activities with the other focused on coordination and knowledge transfer, through meetings, workshops and publications. These proceedings represent our first results in terms of presented papers and discussions at our first project workshop in Hellevad VandmĂžlle as well as a review of Animal Health Planning in UK.
The content of the workshop proceedings reflect the aim and starting points of all work packages, both in terms of analyses prior to the workshop, and developments during the workshop emanating from group work. Besides a general introduction to the project and the ideas of the project, Christoph Winckler provides an overview of the use of animal based parameters based on the results of the WelfareQuality project. Christopher Atkinson and Madeleine Neale presented concepts, principles and the practicalities of Animal Health Planning and Animal Health Plans based on UK experiences. Pip Nicholas from The University of Wales, Aberystwyth produced a report reviewing the current use of animal health and welfare planning. The entire document is included in these workshop proceedings. This was supplemented through presentations from all countries regarding animal health and welfare planning processes and research. These are summarised together with the concepts developed through dialogue at the workshop in the paper by Nicholas, Vaarst and Roderick. Finally, the Danish Stable School principles were presented by Mette Vaarst followed by discussion on different approaches of communication in farmer groups and at the individual level between farmers and advisors.
One important outcome from this workshop is a set of preliminary principles for a good health planning process. We concluded through group discussions followed by a plenary session that a health planning process should aim at continuous development and improvement, and should incorporate health promotion and disease handling, based on a strategy where the current situation is evaluated and form basis for action, which is then reviewed in a new evaluation. It is important that any health plan is farm specific and based on farmer ownership, although an external person(s) should be involved, as well as external knowledge. The organic principles should form the framework for any action (meaning that a systems approach is needed), and the plan should be written. The good and positive aspects on each farm â things that other farmers potentially can learn from. The work and studies in dairy farms within the project will be based on these principles and comprise evaluation and review using animal based parameters as well as finding ways of communication with farmers about animal health and welfare
Natural living â a precondition for animal welfare in organic farming
Results from a four year interdisciplinary project are presented. Animal welfare is discussed in relation to values and aims in organic farming. Based on analyzes of organic standards and other publications from the organic movement, basic âorganic valuesâ were defined. In addition, two studies of Swedish organic livestock farmers (one quantitative and one qualitative) were made. Ecocentric ethics was then identified as an ethical position for organic farming. The overall concern in organic farming is to develop sustainable farming systems, although animal welfare is also important. These aims are partly contrary, causing some difficult dilemmas related to animal welfare. The actual welfare situation in organic animal husbandry was scrutinized through a literature study. The criticism regarding bad welfare in organic farming could not be confirmed, although parasitic diseases appear to be a problem. An important finding is that animal welfare is understood differently from what is usual in conventional agriculture. It is interpreted in terms of natural living, which includes the possibility to perform a natural behavior, feed adapted to animal physiology and a natural environment. Problems in organic production should be solved with this in mind
Workshop ANIPLAN - Payerbach Reichenau. Programme and presentations
Workshop ANIPLAN, May 11th-14th, 2009, Reichenau, Payerbach Reichenau, Austria.
Programme and presentations
MahepÔllumajanduse alused
TÀistekstMahe- ehk ökoloogiline pÔllumajandus on loodushoidlik tootmisviis, mis pÔhineb
tasakaalustatud aineringlusel ja kohalikel taastuvatel varudel.
MAHEPĂLLUMAJANDUSE PĂHIMĂTE ON TOIMIDA KOOS LOODUSEGA,
MITTE TEMA ARVEL.
Eduka maheviljeluse eelduseks on arusaam, et toidu tootmine on pigem ökoloogiline
kui tehnoloogiline protsess. PÔllumajandus erineb juba oma olemuselt
teistest tootmisharudest, olles otseselt ökosĂŒsteemi osa.
TavapĂ”llumajanduses pĂŒĂŒtakse agroökosĂŒsteeme vĂ”imalikult lihtsaks muuta.
Rohkem kui viiekĂŒmne aasta jooksul on enamikus Euroopa riikides nii pĂ”llumajanduspoliitika,
-hariduse kui ka nÔustamise kaudu talunikele sisendatud, et tuleb
tootmist intensiivistada ja vÔimalikult kitsalt spetsialiseeruda. TeisisÔnu, talunikke
on tootlikkuse huvides Àrgitatud vÀhendama oma karja ja kultuuride mitmekesisust
ning laiendama intensiivtehnoloogiate kasutuselevÔttu.
MahepÔllumajanduses lÀhtutakse aga ökoloogilisest printsiibist, et mida
keerukam ja mitmekesisem on agroökosĂŒsteem, seda stabiilsem ta on. NĂ€iteks
tekitab haiguste vĂ”i kahjurite rĂŒnnak monokultuuri puhul alati suuremat kahju.
SeetÔttu kasvatatakse paljusid eri kultuure, sÀilitatakse looduslikke alasid ja soodustatakse
mitmekesise elustikuga servaalade teket. Teades, et paljud agroökosĂŒsteemides
toimivad protsessid on tootmisele kasulikud, pĂŒĂŒtakse neid vĂ”imalikult
efektiivselt Àra kasutada, mitte aga ignoreerida vÔi alla suruda.
Et mahetootmises on sĂŒnteetilised pestitsiidid ja mineraalvĂ€etised vĂ€listatud,
siis peab mahetootja loodust rohkem tundma kui tavatootja ning oma tegevuse
palju pĂ”hjalikumalt lĂ€bi mĂ”tlema. Tuleb leida kohalikesse oludesse sobiv kĂŒlvikord,
sobivad liblikÔielised, vahekultuurid, harimistööde aeg, sÔnniku sÀilitamise
viis, selle pÔllule andmise aeg jne.
MahepÔllumajandus ei tÀhenda pöördumist minevikku. See on traditsiooniliste
pÔllumajandusmeetodite ning uusima teadusliku ja tehnoloogilise teabe
kombinatsioo
Ethics and animal welfare in organic animal husbandry
Farm animals make importance contributions to organic farming systems. This thesis deals with the value and aims of organic farming in relation to animal welfare concerns. The organic standards and other publications from the organic movement are analyzed to define basic values. These are related to ethical theory, and ecocentric ethics is suggested as an ethical position for organic farming. It is concluded that although the main concern is to develop sustainable and environmentally friendly farming systems, animal welfare is an important aim in organic farming. Two studies have been made of Swedish organic livestock farmers to examine their values and beliefs about animal husbandry and animal welfare. The first study comprised 15 equalitative in-depth interviews. The second study was a quantitative questionnaire study, where answers were analyzed using principal component analysis (exploratory factor analysis). Both studies showed that the ecocentric position can be identified among Swedish organic livestock farmers in their perception of animal welfare. An important finding is that the animal welfare concept is understood differently in organic farming from what is usual in conventional agriculture. It is interpreted in terms of natural living, which includes the possibility of performing a natural behavior, feeds adapted to the animal's physiology and a natural environment. Thus, it is important for the organic farmers to be explicit and communicate their view of animal welfare to other groups. A literature study was performed to learn about the actual animal welfare situation in organic animal husbandry. Only 22 peer-reviewed articles were found. There were no indications in the literature that overall health is worse in organic than in conventional herds. A very careful conclusion was that animal health in organic farming is as good or perhaps better â with the important exception of parasitic diseases. The thesis also analyzes conflicting values and dilemmas in organic animal husbandry, e.g., between the ecocentric position and aspects of animal welfare. The questionnaire study revealed two groups with partially differing values: farmers who see organic farming as a life style and who believe environmental issues and natural living are important, and entrepreneurial farmers who consider making money and new challenges more important. An ethical contract is proposed as a tool to handle the dilemmas. It is concluded that it is important for organic farmers and for the organic movement to take animal health and welfare issues seriously