64 research outputs found
Piaci szerkezet és verseny a vasúti árufuvarozásban
A gazdaság növekvĹ‘ liberalizálása a közlekedĂ©st, ezen belĂĽl a vasutat is elĂ©rte. KĂĽlönösen jelentĹ‘s ez a hatás az áruszállĂtás piacán. Fontos tehát annak alapos vizsgálata, hogy a folyamat mikĂ©nt hat a vasĂşti
alágazat egészére
A Scenedesmus quadricauda zöldalga faj élő és holt biomasszájának cink akkumulációs sajátságai
Az emberi tevĂ©kenysĂ©g következtĂ©ben a környezetszennyezĂ©s napjainkban globális mĂ©reteket ölt, amely közvetlenĂĽl a bioszfĂ©ra elemeit (vĂz, talaj, levegĹ‘) Ă©s közvetve az Ă©lĹ‘ szervezeteket veszĂ©lyezteti. A környezetbe kikerĂĽlĹ‘ kĂ©miai anyagok közĂĽl egĂ©szsĂ©gĂĽgyi, biolĂłgiai Ă©s ökolĂłgiai szempontbĂłl a legveszĂ©lyesebb szennyezĹ‘anyagok közĂ© tartoznak a nehĂ©zfĂ©mek.
A Scenedesmus fajok, köztĂĽk a S. quadricauda szĂ©les körben elterjedt, gyakori zöldalga fajok, laboratĂłriumban viszonylag egyszerűen fenntarthatĂłk, gyorsan szaporĂthatĂłk, amely szĂ©leskörű biotechnolĂłgiai alkalmazásokra ad lehetĹ‘sĂ©get. A Scenedesmus quadricauda a cinket mg/L nagyságrendben elviselni kĂ©pes fajok közĂ© tartozik, eredmĂ©nyeink alapján azonban az alacsonyabb tűrĹ‘kĂ©pessĂ©gűek közĂ© sorolhatĂł. A növekvĹ‘ cinkkoncentráciĂłval (2,5 mg/L – 15 mg/L) csökken a növekedĂ©s intenzitása. A megkötött cink mennyisĂ©ge az 5 mg/L cinkkel kezelt tenyĂ©szetben a tenyĂ©sztĂ©si idĹ‘ 7. napján volt a legmagasabb (a bevitt cinkmennyisĂ©g 87,6 %-a) Ă©s a megkötött cink nagyobb rĂ©sze (77-89%-a) extracellulárisan kötĹ‘dött meg. A holt biomassza cink megkötĂ©se is jelentĹ‘s volt, de az Ă©lĹ‘ sejtek cink megkötĂ©sĂ©hez kĂ©pest szignifikánsan kevesebb volt a megkötött cink mennyisĂ©ge (a bemĂ©rt cinkmennyisĂ©g 56-58%-a kötĹ‘dött meg)
Towards a classification-based systematic approach to facilitate the design of domain-specific visual languages
Domain-specific visual languages (DSVLs) are specialized modeling languages that allow the effective management of the behavior and the structure of software programs and systems in a specific domain. Each DSVL has its specific structural and graphical characteristics depending on the problem domain. In the recent decade, a wide range of tools and methodologies have been introduced to support the design of DSVLs for various domains, therefore it can be a challenging task to choose the most appropriate technique for the design process. Our research aims to present a classification-based systematic approach to guide the identification of the most relevant and appropriate methodologies in the given scenario. The approach can be capable enough to provide a clear and precise understanding of the main aspects that can facilitate the design of DSVLs
Towards a classification to facilitate the design of domain-specific visual languages
Domain-specific visual languages (DSVLs) are specialized modeling languages that allow the effective management of the behavior and the structure of software programs and systems in a specific domain. Each DSVL has its specific structural and graphical characteristics depending on the problem domain. In the recent decade, a wide range of tools and methodologies have been introduced to support the design of DSVLs for various domains, therefore it can be a challenging task to choose the most appropriate techniques for the design process. Our research aims to present a classification to guide the identification of the most relevant and appropriate methodologies in the given scenario. The classification is capable enough to provide a clear and precise understanding of the main aspects that can facilitate the design of DSVLs
Various effects of non-steroid anti-inflammatory drugs (NSAID) on the growths of cyanobacteria and eukaryotic algae
Effects of cylindospermopsin producing cyanobacterium and its crude extracts on a benthic green alga - Competition or Allelopathy
Responses of diatom taxa to the presence of non steroid anti inflammatory drugs in natural algal assemblages
Effects of non steroid anti inflammatory drugs on the composition of natural algal assemblages
A Desmodesmus communis zöldalga rézzel szembeni érzékenységének és réz-akkumulációjának jellemzése
Napjaink egyik legfontosabb problĂ©mája a környezetszennyezĂ©s. A fĹ‘ szennyezĹ‘k közĂ© sorolhatĂłk bizonyos fĂ©mek, köztĂĽk a rĂ©z, mely bár esszenciális, nagy dĂłzisban toxikussá válik. Az egyik leggyakrabban elĹ‘fordulĂł fĂ©mszennyezĹ‘ hazai felszĂni vizeinkben, vagy a szennyvizekben. Munkánk során egy szĂ©les körben elterjedt zöldalga faj, a Desmodesmus communis rĂ©zzel szembeni Ă©rzĂ©kenysĂ©gĂ©t, valamint rĂ©zmegkötĹ‘-kĂ©pessĂ©gĂ©t kĂsĂ©rtĂĽk figyelemmel kĂĽlönbözĹ‘ rĂ©zkoncentráciĂłk mellett. Alacsonyabb rĂ©zkoncentráciĂł (0,2 mg l-1) a tenyĂ©szetek növekedĂ©sĂ©t serkentette. Az 1 mg l-1 Ă©s ettĹ‘l nagyobb rĂ©z koncentráciĂłval kezelt tenyĂ©szetekben a cönĂłbiumszám Ă©s a klorofill tartalom alapján egyaránt növekedĂ©sgátlás volt kimutathatĂł. Az Ă©lĹ‘ sejtek rĂ©zeltávolĂtásával csak 1 mg l-1 koncentráciĂłig kell számolni. A megkötött rĂ©z mennyisĂ©ge a tenyĂ©sztĂ©s elsĹ‘ felĂ©ben volt a legmagasabb, Ă©s nagyobbrĂ©szt intracellulárisan törtĂ©nt. Az
eredmĂ©nyek azt mutatják, hogy az általunk vizsgált D. communis faj rĂ©zre Ă©rzĂ©keny, Ă©s már az 1 mg l-1 rĂ©zkoncentráciĂł csaknem teljes növekedĂ©sgátlást okozott, Ăgy az Ă©lĹ‘ sejtek rĂ©zeltávolĂtásban valĂł alkalmazása nem javasolt. EredmĂ©nyeinket az irodalmi adatokkal összevetve megállapĂthatĂł, hogy a rĂ©zzel szembeni tolerancia Ă©s a rĂ©zmegkötĹ‘ kĂ©pessĂ©g fajspecifikus, sĹ‘t a fajon belĂĽl, izolátumonkĂ©nt is mutathat eltĂ©rĂ©seket
A Desmodesmus communis zöldalga rézzel szembeni érzékenységének és réz-akkumulációjának jellemzése
- …