36 research outputs found
Effect of lithiation on the elastic moduli of carbon fibres
Carbon fibre electrodes can enable a solid-state battery to carry mechanical load as normal construction materials. The multifunctionality is promising for most lightweight applications. Like all electrode materials, both volume and elastic moduli of the carbon fibre electrodes change during battery cycling. Such changes jeopardize the mechanical integrity of the battery. Due to the challenging corrosion problem of the lithiated component in air, the effect of lithiation on the carbon fibre\u27s elastic moduli has yet to be explored. Also, robust data on the expansion of carbon fibres from lithiation are lacking. In the present work, we demonstrate a method and perform tests of corrosion protected carbon fibres in scanning electron microscope. The volume, and longitudinal and transverse moduli of a carbon fibre at three states of lithiation are determined and compared. The transverse modulus of the lithiated fibre is found to be more than double that of the pristine and delithiated fibres
NormalÄrskorrigering av fossil CO2-emission frÄn fastighetsuppvÀrmning och elproduktion 2013-2014 varav 2014 avser preliminÀra data : Resultatredovisning för perioden 1990-2014
Rapportering av normalĂ„rskorrigerade fossila koldioxidutslĂ€pp (CO2) utgör inget krav inom rapporteringen till UNFCCC, men de rapporterade lĂ€nderna uppmuntras att genomföra en sĂ„dan rapportering. I Sverige finns starka önskemĂ„l frĂ„n Miljödepartementet att genomföra denna rapportering. Genom en av SMED utvecklad metodik har Sverige Ă„rligen fr.o.m. submission 2001 redovisat normalĂ„rskorrigerade utslĂ€pp frĂ„n fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion för perioden 1990-âaktuellt Ă„râ. Metoden har successivt utvecklats sedan Ă„r 2004. Metoden omfattar en normalĂ„rsÂkorrigering av utslĂ€ppen av fossil koldioxid som sammanhĂ€nger dels med svenska vĂ€derförhĂ„llanden som pĂ„verkar den totala fastighetsuppvĂ€rmningen, dels med variationer i tillgĂ„ngen pĂ„ vattenkraft som pĂ„verkar elproduktionen. VĂ€derförhĂ„llandena i Sverige varierar mycket mellan Ă„ren. Temperatur, instrĂ„lning och vind pĂ„verkar hur mycket energi som krĂ€vs för att vĂ€rma upp fastigheter för att hĂ„lla normal inomhustemperatur. Nederbörden pĂ„verkar hur mycket vatten som rinner i vattendragen och dĂ€rmed möjligheten att producera el med vattenkraft. Med SMHI:s ENLOSS-modell som grund görs berĂ€kningar över hur behovet av fastighetsuppvĂ€rmning varierar för olika delar av Sverige och mellan olika Ă„r. Energibehovet ett visst Ă„r, jĂ€mfört med en 30-Ă„rig normalperiod (1965-1995), uttrycks i form av ett s.k. EnergiIndex. Dessa berĂ€kningar kombineras dĂ€refter med brĂ€nslestatistik för fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion samt emissionsfaktorer för fossil CO2 för olika brĂ€nslen. För samtliga Ă„r under perioden 1990 â 2014, utom 1996 och 2010, har den summerade normalĂ„rsÂkorrigerade fossila CO2-emissionen frĂ„n fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion varit större Ă€n den verkliga. Detta sammanhĂ€nger med att milda vintrar och nederbördsrika Ă„r dominerat under perioden, som lett till ett mindre uppvĂ€rmningsbehov, mindre behov av fossileldad elproduktion och dĂ€rmed mindre utslĂ€pp av koldioxid Ă€n under ett normalt Ă„r. Trenden för den verkliga fossila CO2-emissionen Ă€r i stora drag fortsatt nedĂ„tgĂ„ende. Den normalĂ„rsÂkorrigerade Ă„rliga fossila CO2-emissionen lĂ„g ungefĂ€r konstant under perioden 1990-1999. VĂ€rdena halverades i det nĂ€rmaste under den efterföljande 10-Ă„rsperioden (alltsĂ„ fram till 2009). Detta orsakades av bland annat en successivt ökad anvĂ€ndning av icke-fossil energi, frĂ€mst baserad pĂ„ biobrĂ€nsle. Trenden bryts av en ökning av den normalĂ„rskorrigerade Ă„rliga fossila CO2-emissionen 2010 och 2011, för att Ă„tergĂ„ i den nedangĂ„ende trenden Ă„r 2012. Ă
r 2013 Ă€r utslĂ€ppen de lĂ€gsta under hela tidserien (sedan 1990). Ă
r 2014 var ett rekordvarmt Är i Sverige och i praktiskt taget hela Sverige har varit soligare Àn normalt. Den höga Ärsmedeltemperaturen har skapats av lÄnga perioder med varmt eller mycket varmt vÀder, och fÄ perioder med ovanligt kallt vÀder. AnvÀndning av fossila brÀnslen för uppvÀrmning av fastigheter och produktion av el minskar en del jÀmfört med 2013, men den normalÄrskorrigerade CO2-emissionen skiljer sig inte nÀmnvÀrt Ät mellan 2014 och 2013. Den stadiga nedgÄngen i normalÄrskorrigerad CO2-emission mellan 1999 och 2009 förefaller dÀrmed alltmer ha övergÄtt i en utplaning under den senaste femÄrsperioden
Kravspecifikation för Intelligent TilltrÀdeskontroll
Det planeras för att ett första vĂ€gnĂ€t för fordonskombinationer upp till 74 ton men inom dagens lĂ€ngdbegrĂ€nsning pĂ„ 25,25 m kommer att öppnas under 2017. I regeringens uppdrag om tyngre fordon pĂ„ det allmĂ€nna vĂ€gnĂ€tet till Trafikverket och Transportstyrelsen 2014-04-10 NĂ€ringsdepartementet anges bl a: - âDe föreslagna förĂ€ndringarna ska kunna genomföras med bibehĂ„llande av dagens höga sĂ€kerhetsnivĂ„ - Det Ă€r givetvis mycket viktigt att fordonen har den senaste teknologin vad gĂ€ller sĂ€kerhet och stödsystem sĂ„ att fordonen hĂ„ller rĂ€tt vikt och att de endast befinner sig pĂ„ vĂ€gar som klarar fordonen - Möjligheten att anvĂ€nda informations- och kommunikationsteknik för vĂ€gvisning bör övervĂ€gas - Tyngre fordon fĂ„r inte leda till att infrastrukturens lĂ„ngsiktiga funktion och vĂ€rden riskeras - Lösningar för en kostnadseffektiv kontroll behöver tas fram. I detta sammanhang bör t.ex. möjligheterna att anvĂ€nda system baserade pĂ„ egenkontroll beaktasâ I Trafikverkets svar pĂ„ regeringsuppdraget beskrivs en möjlig utveckling av fordonsbaserade ITK-system i 3 nivĂ„er. 1. Egenkontroll med inrapportering av statistik 2. Egenkontroll med automatisk rapportering 3. Certifierat kontrollsystem med automatiskt rapportering Förslaget i denna rapport Ă€r pĂ„ nivĂ„n 1,5 d v s automatiserat system men i ett övergĂ„ngsskede Ă€r viss manuell rapportering tillĂ„ten. Projektet inventerade hur tilltrĂ€de och bruttovikter kontrolleras i andra lĂ€nder och i de svenska demonstrationsprojekten. FrĂ„n en bruttolista av Ă„tgĂ€rder föreslĂ„s nedanstĂ„ende ingĂ„ dvs. verksamhetsprocesser A - D med beaktande av ett antal grundförutsĂ€ttningar. GrundförutsĂ€ttningar: - VĂ€gtrafikregistret kompletteras sĂ„ att fordonstĂ„get, specificerat med VIN pĂ„ dragfordonet och pĂ„ alla efterfordon i specifik ordning, efter det godkĂ€nts vid besiktning, tillsammans med ansvarig operatörs ID registreras med ett unikt ID-nummer. Avser bĂ„de svenska och utlĂ€ndska fordon och operatörer - VĂ€gdatabasen NVDB kompletteras med utpekat vĂ€gnĂ€t för fordonstĂ„g upp t o m 74 ton. - ITK behöver stöd och tillĂ€gg i lagar och förordningar - Myndigheterna utför tillsyn av ITK-processerna.Kravspecifikation för Intelligent TilltrĂ€deskontroll 74 to
NormalÄrskorrigering av fossil koldioxidemission frÄn fastighets-uppvÀrmning och elproduktion 2010-2011 varav 2011 avser preliminÀra data : Resultatredovisning för hela perioden 1990-2011
Summary for NIR Submission 2013 Normal-year correction of green-house gas emissions In the UNFCCC Reporting Guidelines on Annual Inventories, Parties are encouraged to give information on application of adjustments as it is regarded as important information in relation to the monitoring of emission and removal trends, and the performance of national policies and measures. Information on fossil CO2-emissions adjusted for weather and climatic conditions in Sweden was included in the Third National Communication on Climate Change in 2001, and up-dated in the Fourth and Fifth National Communication in 2005 and 2009, respectively. The Swedish weather conditions vary a great deal from year to year. Temperature, solar radiation and wind influence the amount of energy needed to heat buildings in order to maintain normal indoor temperatures. Precipitation affects the quantity of water flowing in watercourses and hence the potential for generating electric energy using hydropower. Hydropower accounts for almost half of all electricity production in Sweden. Figure 1. Actual and normal-year corrected fossil CO2-emissions for heating of buildings and electricity production in Sweden for the years 1990-2011. For the year 2011 preliminary statistics on fossil fuel consumption is used. 2 Sweden has developed a normal-year correction method, which makes it possible to adjust actual fossil CO2-emissions in Sweden for a specific year to the fossil CO2-emissions which should have taken place in a climatic "normal" year (normal year period 1965 - 1995) and facilitate a comparison. Normal-year correction includes emissions from heating of buildings (but not cooling) and from electricity generation. The model used to calculate the need, depending on weather, for heating of buildings is described in more detail in reference [1] and later further elaborated in details [2]. The model for normal-year corrections of CO2- emissions from electricity production, including hydropower, is described in [3]. Actual and normal-year corrected fossil CO2-emissions caused by heating of buildings and electricity production is shown for 1990-2011 (preliminary data for fossil fuel consumption in 2011) in Figure 1. In Table 1 the normal-year corrections of fossil CO2-emissions (1000 tons CO2/year) in total and separated for electricity production (including electric heating) and heating of buildings (except electric heating) are shown. The correction shall be added to the actual emission to obtain the normal-year emission. The normal-year corrected total emissions of fossil CO2 for heating of buildings and electricity production were almost constant during the period 1990-1999. Since then the emissions have gradually decreased and were in 2009 about half of the levels during the period 1990-1999. For years 2010 and 2011 there is a tendency towards increasing values. Year Electricity production&heating Heating building excl el-heating Total normal-year correction 1990 1 315 1 943 3 258 1991 449 765 1 213 1992 877 1 425 2 302 1993 149 502 652 1994 -238 496 258 1995 484 342 826 1996 -1 338 -757 -2 095 1997 560 680 1 240 1998 760 325 1 085 1999 807 1 065 1 872 2000 1 708 1 619 3 326 2001 660 487 1 147 2002 191 901 1 092 2003 -133 662 529 2004 356 642 998 2005 733 859 1 592 2006 333 965 1 298 2007 478 991 1 469 2008 339 908 1 248 2009 230 626 855 2010 -398 -1 277 -1 674 2011 496 1 064 1 560 Normal-year corrections of fossil CO2 [1000 ton CO2/year] Table 1. Annual 1990-2011 (2011 preliminary data) calculated normal-year corrections of fossil CO2-emissions (1000 ton CO2/year). Values are given for the total correction as well as separated into heating of buildings (excluding electric heating) and electricity production (including electric heating). The correction shall be added to the actual emission to obtain the normal-year emission. REFERENCES [1] Persson C. NormalĂ„rskorrigering av Sveriges utslĂ€pp av fossil CO2 frĂ„n uppvĂ€rmning. Summary in English. Rapportserie SMED och SMED&SLU, Nr 1. 2004 [2] NormalĂ„rskorrigering av fjĂ€rrvĂ€rmebrĂ€nslen. Rapport till NaturvĂ„rdsverket. Profu AB 2006. [3] Holmberg J. & Axelsson J. Kortfattad metodbeskrivning â NormalĂ„rskorrigering av el. SwedPower. 2006 3Rapportering av normalĂ„rskorrigerade fossila koldioxidutslĂ€pp (CO2) utgör inget krav inom rapporteringen till UNFCCC, men de rapporterade lĂ€nderna uppmuntras att genomföra en sĂ„dan rapportering. I Sverige finns starka önskemĂ„l frĂ„n Miljödepartementet att genomföra denna rapportering. Genom en av SMED utvecklad metodik [1], har Sverige Ă„rligen fr.o.m. submission 2001 (1999 Ă„rs utslĂ€pp) redovisat normalĂ„rskorrigerade utslĂ€pp frĂ„n fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion för perioden 1990-"aktuellt Ă„r". Metoden har successivt utvecklats sedan Ă„r 2004 [1]. Metoden omfattar en normalĂ„rs-korrigering av utslĂ€ppen av fossil koldioxid som sammanhĂ€nger dels med svenska vĂ€derförhĂ„llanden som i sin tur pĂ„verkar den totala fastighetsuppvĂ€rmningen, dels med variationer i tillgĂ„ngen pĂ„ vattenkraft som pĂ„verkar elproduktion. Svensk fastighetsuppvĂ€rmning delas upp i fem separata delar med en optimerad korrigerings-metod för var och en av delarna: 1) elvĂ€rme, 2) fjĂ€rrvĂ€rme utom elvĂ€rme, 3) övrig_flerbostadshus (utom el- och fjĂ€rrvĂ€rme), 4) övrig_smĂ„hus (utom el- och fjĂ€rrvĂ€rme) och 5) övrig_service (utom el- och fjĂ€rrvĂ€rme). Dessa fem delar tĂ€cker tillsammans all fastighetsuppvĂ€rmning i Sverige. Samtidigt har normalĂ„rskorrigeringen av elvĂ€rmen berĂ€kningsmĂ€ssigt integrerats med normalĂ„rskorrigeringen av tillgĂ„ngen pĂ„ vattenkraft för elproduktion. VĂ€derförhĂ„llandena i Sverige varierar mycket mellan Ă„ren. Temperatur, instrĂ„lning och vind pĂ„verkar hur mycket energi som krĂ€vs för att vĂ€rma upp fastigheter för att hĂ„lla normal inomhustemperatur. Nederbörden pĂ„verkar hur mycket vatten som rinner i vattendragen och dĂ€rmed möjligheten att producera el med vattenkraft. Med SMHIs ENLOSS-modell [3] som grund görs berĂ€kningar över hur behovet av fastighetsuppvĂ€rmning varierar för olika delar av Sverige och mellan olika Ă„r. Energibehovet ett visst Ă„r, jĂ€mfört med en 30-Ă„rig normalperiod (1965-1995), uttrycks i form av ett s.k. EnergiIndex. Dessa berĂ€kningar kombineras dĂ€refter med brĂ€nslestatistik för fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion samt emissionsfaktorer för fossil CO2 för olika brĂ€nslen. För samtliga Ă„r under perioden 1990 â 2011, utom 1996 och 2010, har den summerade normalĂ„rskorrigerade fossila CO2-emissionen frĂ„n fastighetsuppvĂ€rmning och elproduktion varit större Ă€n den verkliga. Detta sammanhĂ€nger med att milda vintrar och nederbördsrika Ă„r dominerat under perioden, som lett till ett mindre uppvĂ€rmningsbehov, mindre behov av fossileldad elproduktion och dĂ€rmed mindre utslĂ€pp av koldioxid Ă€n under ett normalt Ă„r. För basĂ„ret 1990 och för Ă„r 2000 var skillnaden mellan verklig och normalĂ„rskorrigerad emission störst. Den normalĂ„rskorrigerade Ă„rliga fossila CO2-emissionen lĂ„g ungefĂ€r konstant under perioden 1990-1999. VĂ€rdena halverades i det nĂ€rmaste under efterföljande 10-Ă„rs period (alltsĂ„ fram till 2009). Detta orsakas av bland annat en successivt ökad anvĂ€ndning av icke-fossil energi, frĂ€mst baserad pĂ„ biobrĂ€nsle. För Ă„ren 2010 och 2011 ser man dock en tendens till ökande vĂ€rden
Efficient sizing methods for composites primary structures in automotive applications
In this paper, a set of failure criteria for Non Crimp Fabric (NCF) composites are presented. The proposed failure criteria are physically based and can take into account the orthotropic character of NCF composites by addressing the lost transverse isotropy. The criteria are compared to experimental data and show good agreement
Evidence for adaptive evolution of low-temperature stress response genes in a Pooideae grass ancestor
Adaptation to temperate environments is common in the grass subfamily Pooideae, suggesting an ancestral origin of cold climate adaptation. Here, we investigated substitution rates of genes involved in low-temperature-induced (LTI) stress responses to test the hypothesis that adaptive molecular evolution of LTI pathway genes was important for Pooideae evolution. Substitution rates and signatures of positive selection were analyzed using 4330 gene trees including three warm climate-adapted species (maize (Zea mays), sorghum (Sorghum bicolor), and rice (Oryza sativa)) and five temperate Pooideae species (Brachypodium distachyon, wheat (Triticum aestivum), barley (Hordeum vulgare), Lolium perenne and Festuca pratensis). Nonsynonymous substitution rate differences between Pooideae and warm habitat-adapted species were elevated in LTI trees compared with all trees. Furthermore, signatures of positive selection were significantly stronger in LTI trees after the rice and Pooideae split but before the Brachypodium divergence (P < 0.05). Genome-wide heterogeneity in substitution rates was also observed, reflecting divergent genome evolution processes within these grasses. Our results provide evidence for a link between adaptation to cold habitats and adaptive evolution of LTI stress responses in early Pooideae evolution and shed light on a poorly understood chapter in the evolutionary history of some of the world's most important temperate crops
Daylight during winters and symptoms of depression and sleep problems: A within-individual analysis
Background: With climate change Northern areas of the globe are expected to have less daylight during winters due to less snow and more cloudiness. While wintertime has been linked to mental health problems, the role of wintertime daylight has been scarcely studied. We examined longitudinal associations for wintertime objective exposure to global radiation and self-reported daylight exposure with symptoms of depression and sleep problems. Methods: Our analytical sample included 15,619 respondents from three Swedish Longitudinal Occupational Surveys of Health (2012, 2014 and 2016). Objective exposure was global radiation (MJ/m2, November-January and November-February). Subjective exposure was based on self-reported time spent outdoors in daylight (<1 h vs. â„ 1 h, November-January). Symptoms of depression were evaluated using a six-item subscale of the (Hopkins) Symptom Checklist. Fixed-effects method with conditional logistic regression controlled for time-invariant participant characteristics by design and time-varying covariates were added into models. Results: One unit increase in the four-month averaged global radiation was associated with lower odds of depressive symptoms (OR 0.69, 95 % CI 0.52â0.91). These findings were confirmed using four-month cumulative exposure (OR 0.91, 95 % CI 0.85â0.98). Individuals reporting â„ 1 h exposure to daylight during winter months were less likely to report depressive symptoms (OR 0.72, 95 % CI 0.60â0.82) compared to time when their exposure was < 1 h. Higher three-month exposure to global radiation suggested a protective association for sleep problems. Conclusion: These findings suggest that higher exposure to daylight during winters may contribute to lower likelihood of depression symptoms
Framtidsklimat i VÀstra Götalands lÀn - enligt RCP-scenarier
Rapporten beskriver dagens och framtidens klimat i VĂ€stra Götalands lĂ€n baserat pĂ„ observationer och berĂ€kningar utifrĂ„n tvĂ„ olika antaganden om atmosfĂ€rens innehĂ„ll av vĂ€xthusgaser (begrĂ€nsade utslĂ€pp RCP4.5 respektive höga utslĂ€pp RCP8.5). Data frĂ„n internationell klimatforskning har bearbetats för att möjliggöra analyser pĂ„ lokal skala, inklusive hydrologisk modellering. Resultaten presenteras med kartor och diagram i form av olika klimatindex, dvs. medelvĂ€rden, sĂ€songsvariationer och mer extrema förhĂ„llanden, baserade pĂ„ statistiska bearbetningar av data.The report describes todays and future climate in VĂ€stra Götaland County based on observationsand climate modelling. Regional modelled RCP4.5 and RCP8.5 scenarios have beenfurther downscaled to 4Ă4 km2 resolution. The results are presented as meteorologicaland hydrological indices based on statistically processed model data
Framtidsklimat i VÀsternorrlands lÀn - enligt RCP-scenarier
Hur klimatet i VĂ€sternorrlands lĂ€n utvecklas beror pĂ„ hur anvĂ€ndningen av fossilabrĂ€nslen blir i framtiden, dvs. hur mycket mĂ€ngden vĂ€xthusgaser ökar i atmosfĂ€ren.Rapporten beskriver dagens och framtidens klimat i VĂ€sternorrland baserat pĂ„observationer och berĂ€kningar utifrĂ„n tvĂ„ olika utvecklingsvĂ€gar, begrĂ€nsade utslĂ€pp(RCP4.5) respektive höga utslĂ€pp (RCP8.5).Geografiskt detaljerade klimatdata har tagits fram och anvĂ€nts för hydrologiskmodellering. Resultaten beskrivs i form av olika klimatindex, dvs. medelvĂ€rden,sĂ€songsvariationer och mer extrema förhĂ„llanden, baserade pĂ„ statistiska bearbetningar avmodelldata.Temperaturen i VĂ€sternorrlands lĂ€n berĂ€knas öka med drygt 3 grader enligt RCP4.5 ochuppemot 6 grader enligt RCP8.5 till slutet av seklet. Störst uppvĂ€rmning sker vintertidmed upp mot 7 grader enligt RCP8.5. Vegetationsperiodens lĂ€ngd ökar med ca 1- 2mĂ„nader beroende pĂ„ scenario och antalet varma dagar blir fler. RCP8.5 visar pĂ„ att detstörsta antalet dygn i strĂ€ck, per Ă„r, med dygnsmedeltemperatur pĂ„ över 20 grader ökarfrĂ„n dagens 1 dag till 10 dagar i slutet pĂ„ seklet.Ă
rsmedelnederbörden ökar med 20-30 %. Nederbörden ökar mest vintertid, RCP8.5 visar pĂ„ att detstörsta antalet dygn i strĂ€ck, per Ă„r, med dygnsmedeltemperatur pĂ„ över 20 grader ökarfrĂ„n dagens 1 dag till 10 dagar i slutet pĂ„ seklet.Ă
rsmedelnederbörden ökar med 20-30 %. Nederbörden ökar mest vintertid, RCP8.5 visarr pĂ„ en 50 % ökning i lĂ€net. Den kraftiga nederbörden ökar ocksĂ„, maximaldygnsnederbörd kan öka med ca 20 %.För lĂ€net ses en ökning av Ă„rstillrinningen med uppemot 15 % vid mitten av seklet.Ăkningen fortsĂ€tter mot slutet av seklet och Ă€r störst i den norra delen av lĂ€net. Denprocentuellt största ökningen sker vintertid.Tillrinning med Ă„terkomsttid 10 Ă„r respektive 100 Ă„r ser ut att minska i de vĂ€stliga delarnaav lĂ€net men i kustomrĂ„dena ser den ut att öka.För vattendragen i VĂ€sternorrland kvarstĂ„r Ă„rstidsförloppet men vĂ„rflödestoppen kommertidigare och i medeltal Ă€r flödet lĂ€gre dĂ„. Under hösten och vintern blir flödena högre.Enligt klimatscenarierna minskar snötĂ€cket generellt i lĂ€net. Antalet dagar med lĂ„gmarkfuktighet ökar i framtiden, frĂ„n dagens 10 dagar till 25-40 dagar mot slutet av sekletberoende pĂ„ scenario.The report describes todays and future climate in VĂ€sternorrland County based onobservations and climate modelling. Regional modelled RCP4.5 and RCP8.5 scenarioshave been further downscaled to 4Ă4 km2 resolution. The results are presented asmeteorological and hydrological indices based on statistically processed model data