170 research outputs found
Fosen vindkraft 4: EtterundersĂžkelser pĂ„ fugl i 2020, ett Ă„r etter at Roan vindpark og 420 kV kraftlinje Hofstad â Ă fjord ble satt i drift
FĂžrste Ă„r etter at Roan vindpark og 420 kV kraftlinje Hofstad-Ă
fjord ble ferdigstilt, ble det i 2020 sĂžkt
etter storlom, smÄlom, svartand, hÞnsehauk og hubro i de samme omrÄder som ved
forundersÞkelsene i 2014. Storlom ble pÄvist i 15 territorier og det ble produsert seks unger i 2020,
mens det i 2014 ble pÄvist 3 unger i 19 territorier. Av smÄlom ble det pÄvist fem reir, men ingen unger
i 2020, mot ti reir og Ätte unger i 2014. Ingen hekking av svartand ble pÄvist i 2020, mot en hekking
med seks unger i 2014. HÞnsehauk ble pÄvist pÄ tre lokaliteter i 2014, mot to lokaliteter i 2020 men
ingen reir ble funnet. Hubro ble pÄvist pÄ en lokalitet i 2020 mot ingen av de fire aktive lokalitetene i
2014. Det gjennomfÞres ingen statistiske analyser fÞr alle delomrÄder er undersÞkt fem Är etter at alle
anlegg er satt i drift
Medievalgkamp â en kvantitativ studie av mediene under stortingsvalgkampen 2017. Hvilke saker dominerte nyhetsbildet de tre siste ukene av stortingsvalgkampen 2017?
Tema for denne oppgaven handler om medienes saksprioriteringer i slutten av
stortingsvalgkampen 2017. Tidligere var det vanlig Ä stemme pÄ parti ut i fra hvilken sosial
klasse man tilhĂžrte. I nyere tid er det vanligere med valgvinder og partisett (Karlsen 2004).
Det er med andre ord flere som bestemmer seg for hvilket parti de skal stemme pÄ bare fÄ
uker eller dager fÞr valget (Aardal, 2013, 131-132). Det Þnsket vi Ä se nÊrmere pÄ. Vi Þnsket
Ă„ finne ut hvilke saker som var sentrale under valgkampen og om medienes saksprioriteringer
hadde en sammenheng med hva velgerne stemte.
Som bakgrunn og grunnkunnskaper for forskningsarbeidet har vi et notat fra Bergh og
Karlsen som inneholder deres fĂžrste resultater fra den store ValgundersĂžkelsen 2017. De
presenterer mange interessante funn som vi Ăžnsket Ă„ lĂŠre mer om. De presenterer blant annet
en oversikt over sakseierskap for det politiske landskapet og de sentrale stridsspÞrsmÄlene de
siste Ärene. Deretter presenterer de en oversikt over hvilke saker velgerne ansÄ som de
viktigste ved dette stortingsvalget (Bergh og Karlsen, 13.11.17).
Vi Þnsket derfor Ä fÄ et nÊrmere innblikk i hvordan skiftet i sakseierskap pÄ sentrale saker
kan ha vÊrt med pÄ Ä pÄvirke velgerne og deres valg av parti. I tillegg er valgforskningen til
Institutt for samfunnsforskning (ISF) og Bernt Aardal svĂŠrt sentrale. Ryggraden i den
teoretiske delen av forskningen er teoriene om dagsorden og sakseierskap.
I dette studiet utfÞrte vi en kvantitativ innholdsanalyse for Ä fÄ svar pÄ vÄr problemstilling.
Utvalget vÄrt besto av de tre stÞrste landsdekkende avisene i Norge. Analysen tar for seg de
politiske sakene Bergh og Karlsen presenterte og ser pÄ hvilket parti som har sakseierskap til
de forskjellige artiklene, de tre siste ukene av valgkampen.
Sammen med vÄr problemstilling utformet vi tre forskningsspÞrsmÄl for Ä kunne fÄ sÄ mye
informasjon som mulig ut av dataene vi samlet inn. VĂ„re funn viser at mediene kan fungere
som en pÄvirkning pÄ hvilke saker velgerne mener er viktig. Samtidig viser vi at det er flere
sentrale politiske saker de siste Ärene som ogsÄ er sentrale ved stortingsvalget 2017. Sakene
som ble mest omtalt er âskattâ, âhelseâ, âskoleâ og âinnvandringâ. Av disse fire er det
innvandring som er nykommeren. SaksomrÄdet sin aktualitet er pÄ mange mÄter symbolet pÄ
hvordan valgkamper har forandret seg til Ă„ bli de senere Ă„rene
64-multislice detector computed tomography coronary angiography as potential alternative to conventional coronary angiography: a systematic review and meta-analysis
When the relation constitute a difference
Bacheloroppgave sykepleie, 2016Tittel: NĂ„r relasjonen skaper en forskjell
Bakgrunn og hensikt: I psykiatrisk praksis har vi mÞtt pasienter som blir skrevet ut etter endt behandling, men som etter kort tid vender tilbake til en sengepost for nytt opphold. Det har ogsÄ blitt observert en tendens til at pasientene mister troen pÄ fremgang og rehabilitering. PÄ grunnlag av observasjonene oppsto det et Þnske om Ä utforske sykepleierens rolle knyttet til forebygging av psykosetilstander.
Problemstilling: Hvordan kan relasjonsbyggende sykepleie bidra til Ă„ forebygge psykotisk tilbakefall?
Metode: Denne oppgaven er et litteraturstudie. Vi har funnet kunnskap gjennom pensumlitteratur, selvvalgt litteratur, reviews og egne erfaringer fra praksis.
Teori: I teoridelen blir det utdypet temaer som er relevant for problemstillingen. Det blir trukket frem sykepleieteorier som er valgt ut til oppgaven, tilstanden psykose, forebygging, kommunikasjon og relasjon.
Konklusjon: Ved fokus pÄ pasientens grunnleggende behov, egostyrkende sykepleie og riktig bruk av kommunikasjonsverktÞy i miljÞet fÄr sykepleieren anledning til Ä danne en relasjon med pasienten. Denne relasjonen mener vi er essensiell for Ä hjelpe pasienten i Ä forebygge tilbakefall av psykose
Impact of obesity as a mortality predictor in high-risk patients with myocardial infarction or chronic heart failure: a pooled analysis of five registries
- âŠ