33 research outputs found
Lajityypin ehdoilla â maahanmuuton ja maahanmuuttajien artikulaatiot aikakauslehdissĂ€
TĂ€ssĂ€ artikkelissa tarkastelen, millaiseksi osaksi suomalaisten aikakauslehtien julkisuutta maahanmuutto ja maahanmuuttajat artikuloituivat vuosina 2003â2006, ajanjaksolla ennen aiheen politisoitumista. Maahanmuuttoa mediassa on usein tutkittu uutisjournalismiin painottuen, mikĂ€ voi antaa aiheen kĂ€sittelystĂ€ yksipuolisen kuvan. Uutisjournalismi monesti kĂ€rjistÀÀ ja tuo esiin lĂ€hinnĂ€ asioiden kielteiset puolet, toisin kuin useat aikakauslehtitekstit, jotka lĂ€hestyvĂ€t aiheitaan myönteisen kautta. Aikakauslehtien kohdalla myös lehtien lajityyppiset erot korostuvat, sillĂ€ kukin lehti kertoo ajankohtaisista aiheista omalla, lajityyppiinsĂ€ ja konseptiinsa sopivalla tavallaan. Kysynkin, millaisia toiminnan ja sanomisen paikkoja maahanmuuttajille artikuloidaan eri lajityyppejĂ€ edustavissa aikakauslehdissĂ€? Kuinka lehden lajityyppi tulee esiin maahanmuuttoa koskevien tekstien henkilö- ja aihevalinnoissa? Laajemmin kysymys muotoutuu pohdinnaksi siitĂ€, millaista maahanmuuttoa, millaisia maahanmuuttajia ja millĂ€ ehdoilla kukin aikakauslehti omista lĂ€htökohdistaan kĂ€sin ehdottaa yhteiskuntaamme kuuluvan tai hyvĂ€ksyttĂ€vĂ€n. Jokaisella lehdellĂ€ on maahanmuuttajista omat tyyppitapauksensa. Tyyppitapauksia yhdistÀÀ maahanmuuton tarkastelu lajityypille ja lukijalle riittĂ€vĂ€n lĂ€heisestĂ€ nĂ€kökulmasta. Aikakauslehdet antavat maahanmuuttajille tilaa elĂ€mĂ€npoliittisina asiantuntijoina ja uuden kotimaansa tarkastelijoina, mutta harvemmin varsinaisina asiantuntijoina. Tarkasteltavia aikakauslehtiĂ€ ovat ET, Me Naiset, Rakentaja-lehti ja Suomen Kuvalehti. Analyysissa hyödynnetÀÀn mÀÀrĂ€llistĂ€ sisĂ€llönanalyysia ja artikulaatioteoriaa
Watchdogs, Advocates and Adversaries : Journalistsâ Relational Role Conceptions in Asylum Reporting
Journalistic role conceptions are usually understood as internalised professional conventions about the tasks reporters pursue in society. This study insists that more attention be put on the relational and context-dependent nature of journalistic role conceptions. Adopting a social-interactionist approach to journalistic roles, the study examines how Finnish journalists conceived of their professional roles when covering asylum issues during the so-called ârefugee crisisâ of 2015â2016. Based on an analysis of open-ended, semi-structured interviews with 24 journalists, we highlight how considerations of the political context and interactions with three key reference groupsâofficials, asylum seekers and anti-immigrant publicsâshaped the journalistsâ conceptions of their tasks and duties. The article contributes to the study of journalistic role conceptions by illustrating how the conceptualisation of journalistic roles in relation to reference groups takes place in practice. It also sheds light on the tensions involved in journalistic balancing and negotiation between various available role conceptions, especially in the shifting societal and political contexts of a Europe marked by multiculturalism and the simultaneous rise of anti-immigrant movements.Peer reviewe
Vihapuhe sananvapautta kaventamassa
Julkisuudessa on erityisesti Norjan kesÀn 2011 joukkosurman jÀlkeen kÀyty keskustelua verkkovihasta ja vihapuheesta ja niiden vaikutuksesta yhteiskunnalliseen ilmapiiriin. TÀmÀ kirja perustuu vuosina 2012-2013 tehtyyn tutkimukseen, jossa aggressiivista verkkokeskustelua lÀhestytÀÀn erityisesti suhteessa journalismiin ja sananvapauteen. Tutkimuksen lÀhtökohtana on ollut huoli, ettÀ verkkokeskustelut ja niistÀ mediaan leviÀvÀt aggressiiviset ilmaukset alkavat rajoittaa julkista keskustelua. Yhteiskunnallisen keskustelun mielipiteiden kirjo voi kaventua, jos vihan ja pelon ilmapiiri saa asiantuntijat ja vÀhemmistöjen edustajat vetÀytymÀÀn julkisuudesta. Toisaalta nousee kysymys, voidaanko ja missÀ mÀÀrin verkkokeskustelujen sanomisen vapautta rajoittaa, jos vihamielisellÀ puheella loukataan tai uhataan toisia
MistÀ on suomalainen toimittaja tehty? Worlds of Journalism -surveyn tuloksia Suomesta
Raportissa esitellÀÀn tuloksia, joita on saatu haastattelemalla suomalaisia toimittajia (n=366) siitÀ, miten he itse kokevat oman työnsÀ ja millaisena he nÀkevÀt suomalaisen journalismin nykytilan. Aineiston avulla tehdÀÀn nÀkyvÀksi suomalaisen journalistisen kulttuurin erityispiirteitÀ. Raportin taustalla on kansainvÀlinen vertailututkimus Worlds of Journalism Study (WJS), jossa arvioidaan journalismin tilaa, toimintamahdollisuuksia ja journalistien ammatillista omakuvaa maailmanlaajuisesti. Suomen osatutkimus piirtÀÀ kuvaa varsin yhtenÀisestÀ ammatillisesta ryhmÀstÀ, jota muutoksienkin keskellÀ pitÀÀ koossa yhteinen ymmÀrrys journalistin työstÀ ja sen peruspilareista. Eettisyys ja autonomisuus ovat arvoja, jotka keskeisimmin mÀÀrittelevÀt suomalaista journalistista kulttuuria. SelkeimmÀt jakolinjat suomalaisen toimittajakunnan sisÀllÀ kulkevat sukupolvien vÀlillÀ, mutta nÀmÀkin erot ovat varsin maltillisia. Suomalaiset toimittajat kokevat, ettÀ erilaiset ulkopuoliset tahot ja instituutiot eivÀt pÀÀse vaikuttamaan heidÀn toimintaansa vahvasti. Sen sijaan jonkin verran vaikutusta koetaan olevan muilla mediakilpailijoilla ja yleisöllÀ. Suurimmat muutokset ammattitoimittajien työhön ovat viimeisen viiden vuoden aikana tuoneet sosiaalisen median ja tekniikan kehitys sekÀ kÀyttÀjien tuottamien sisÀltöjen mukaantulo uutistyöhön
Suomalaisen journalistin itseymmÀrrys muutosten keskellÀ
Suomalainen journalismi on viime vuosina elĂ€nyt kiihtyvĂ€ssĂ€ murroksessa. TĂ€ssĂ€ artikkelissa tarkastellaan, miten toimittajat itse kokevat muutoksen ja sen vaikutukset työhönsĂ€ ja omaan ammatilliseen itseymmĂ€rrykseensĂ€. Artikkelin teoreettisena viitekehyksenĂ€ toimii professionalismin diskursiivinen rakentuminen ja fokuksessa on erityisesti se, millaiseen rooliin journalismiprofession ydinarvot â julkinen palvelu, autonomisuus, eettisyys, objektiivisuus ja ajankohtaisuus â asettuvat suomalaistoimittajien omissa tulkinnoissa. Artikkelin tulokset perustuvat mÀÀrĂ€llisen kyselytutkimuksen ja laadullisten ryhmĂ€haastatteluiden analysointiin. Tulokset osoittavat, ettĂ€ toimittajat kokevat taloudellisÂteknologiset muutokset ja niistĂ€ johtuvat resurssivĂ€hennykset kaikkein suurimmiksi muutoksiksi työssÀÀn. Myös yleisöyhteistyön rooli on korostunut. NĂ€iden muutosten keskellĂ€ suomalaistoimittajien itseymmĂ€rrystĂ€ ohjaavat kuitenkin edelleen hyvin vahvasti professionalismin ydinarvot autonomisuudesta, objektiivisuudesta ja julkisesta palvelusta. NĂ€iden pysyvyyttĂ€ selittÀÀ ainakin se, ettĂ€ niillĂ€ sekĂ€ motivoidaan omaa työntekoa ettĂ€ legitimoidaan journalismin asemaa suhteessa ympĂ€röivÀÀn yhteiskuntaan ja muuttuvaan mediakenttÀÀn. Tulosten perusteella ajankohtaisuuden ideaali on muutoksen keskellĂ€ entisestÀÀn vahvistunut, kun taas eettisyyteen liittyvĂ€t ammatilliset arvot ovat selkein esimerkki ideaalin ja kĂ€ytĂ€nnön vĂ€lisestĂ€ ristiriidasta: arvona eettisyyteen halutaan sitoutua tiukasti, mutta toiminnan tasolla siitĂ€ joudutaan kĂ€ymÀÀn jatkuvaa neuvottelua.Suomalainen journalismi on viime vuosina elĂ€nyt kiihtyvĂ€ssĂ€ murroksessa. TĂ€ssĂ€ artikkelissa tarkastellaan, miten toimittajat itse kokevat muutoksen ja sen vaikutukset työhönsĂ€ ja omaan ammatilliseen itseymmĂ€rrykseensĂ€. Artikkelin teoreettisena viitekehyksenĂ€ toimii professionalismin diskursiivinen rakentuminen ja fokuksessa on erityisesti se, millaiseen rooliin journalismiprofession ydinarvot â julkinen palvelu, autonomisuus, eettisyys, objektiivisuus ja ajankohtaisuus â asettuvat suomalaistoimittajien omissa tulkinnoissa. Artikkelin tulokset perustuvat mÀÀrĂ€llisen kyselytutkimuksen ja laadullisten ryhmĂ€haastatteluiden analysointiin. Tulokset osoittavat, ettĂ€ toimittajat kokevat taloudellisÂteknologiset muutokset ja niistĂ€ johtuvat resurssivĂ€hennykset kaikkein suurimmiksi muutoksiksi työssÀÀn. Myös yleisöyhteistyön rooli on korostunut. NĂ€iden muutosten keskellĂ€ suomalaistoimittajien itseymmĂ€rrystĂ€ ohjaavat kuitenkin edelleen hyvin vahvasti professionalismin ydinarvot autonomisuudesta, objektiivisuudesta ja julkisesta palvelusta. NĂ€iden pysyvyyttĂ€ selittÀÀ ainakin se, ettĂ€ niillĂ€ sekĂ€ motivoidaan omaa työntekoa ettĂ€ legitimoidaan journalismin asemaa suhteessa ympĂ€röivÀÀn yhteiskuntaan ja muuttuvaan mediakenttÀÀn. Tulosten perusteella ajankohtaisuuden ideaali on muutoksen keskellĂ€ entisestÀÀn vahvistunut, kun taas eettisyyteen liittyvĂ€t ammatilliset arvot ovat selkein esimerkki ideaalin ja kĂ€ytĂ€nnön vĂ€lisestĂ€ ristiriidasta: arvona eettisyyteen halutaan sitoutua tiukasti, mutta toiminnan tasolla siitĂ€ joudutaan kĂ€ymÀÀn jatkuvaa neuvottelua
Refugee debate and networked framing in the hybrid media environment
In this article, we analyse how the debate on the ârefugee crisisâ has been constructed in Finnish news media and social media by using big data analytics. The study applies big data with the aim of exploring the dynamics between the mainstream news media and social media and the ways in which these dynamics shape and strategically amplify different understandings of the refugee crisis. The research highlights over-emphasis of crime and threat-oriented themes on refugee issues in social media, as well as illuminates the distinct role of social media platforms in shaping debates through user practices of hyperlink sharing and networked framing. Together these findings suggest that the hybrid media environment provides a possible arena for polarization of the refugee debate that could also be used for political ends.In this article, we analyse how the debate on the ârefugee crisisâ has been constructed in Finnish news media and social media by using big data analytics. The study applies big data with the aim of exploring the dynamics between the mainstream news media and social media and the ways in which these dynamics shape and strategically amplify different understandings of the refugee crisis. The research highlights over-emphasis of crime and threat-oriented themes on refugee issues in social media, as well as illuminates the distinct role of social media platforms in shaping debates through user practices of hyperlink sharing and networked framing. Together these findings suggest that the hybrid media environment provides a possible arena for polarization of the refugee debate that could also be used for political ends.Peer reviewe
The Datafication of Hate : Expectations and Challenges in Automated Hate Speech Monitoring
Laaksonen, S-M.; Haapoja, J.; Kinnunen, T., Nelimarkka, M. & PöyhtÀri, R. (2020, accepted). . Frontiers in Big Data: Data Mining and Management / Critical Data and Algorithm Studies. doi:10.3389/fdata.2020.00003Hate speech has been identified as a pressing problem in society and several automated approaches have been designed to detect and prevent it. This paper reports and reflects upon an action research setting consisting of multi-organizational collaboration conducted during Finnish municipal elections in 2017, wherein a technical infrastructure was designed to automatically monitor candidates' social media updates for hate speech. The setting allowed us to engage in a 2-fold investigation. First, the collaboration offered a unique view for exploring how hate speech emerges as a technical problem. The project developed an adequately well-working algorithmic solution using supervised machine learning. We tested the performance of various feature extraction and machine learning methods and ended up using a combination of Bag-of-Words feature extraction with Support-Vector Machines. However, an automated approach required heavy simplification, such as using rudimentary scales for classifying hate speech and a reliance on word-based approaches, while in reality hate speech is a linguistic and social phenomenon with various tones and forms. Second, the action-research-oriented setting allowed us to observe affective responses, such as the hopes, dreams, and fears related to machine learning technology. Based on participatory observations, project artifacts and documents, interviews with project participants, and online reactions to the detection project, we identified participants' aspirations for effective automation as well as the level of neutrality and objectivity introduced by an algorithmic system. However, the participants expressed more critical views toward the system after the monitoring process. Our findings highlight how the powerful expectations related to technology can easily end up dominating a project dealing with a contested, topical social issue. We conclude by discussing the problematic aspects of datafying hate and suggesting some practical implications for hate speech recognition.Peer reviewe
Viha vallassa : Vihapuheen vaikutukset yhteiskunnalliseen pÀÀtöksentekoon
Tutkimuksessa selvitettiin yhteiskunnalliseen pÀÀtöksentekoon vaikuttavan vihapuheen laajuutta, luonnetta ja vaikutuksia. Tutkimusaineisto koostuu teemahaastatteluista (14 kpl), laajasta TwitteristÀ kerÀtystÀ aineistosta sekÀ kuntiin ja eduskuntaan lÀhetetyn kyselyn vastauksista (N=1393).
Kyselyn mukaan vihapuheen kohtaaminen on yleistÀ: Kolmannes kuntapÀÀttÀjistÀ on ollut työnsÀ vuoksi vihapuheen kohteena. Kaksi kolmasosaa pÀÀttÀjistÀ arvioi vihapuheen lisÀÀntyneen viime vuosina. Vihapuheen taustalla voi olla impulsiivista toimintaa, mutta sitÀ kÀytetÀÀn myös tietoisesti poliittiseen painostukseen, jonka tavoitteena on jonkun henkilön tai poliittisen nÀkemyksen vaientaminen. Poliittisten vastakkainasettelujen kÀrjistyminen on yksi syy vihapuheen lisÀÀntymiselle.
Tutkimuksen perusteella vihapuhe vÀhentÀÀ sen kohteiden osallistumista politiikkaan ja julkiseen keskusteluun. Vihapuhetta kokeneista kuntapÀÀttÀjistÀ 28 % kertoi halunsa osallistua pÀÀtöksentekoon vÀhentyneen. Puolet kuntapÀÀttÀjistÀ kertoi, ettÀ vihapuheen kokeminen heikensi heidÀn luottamustaan tuntemattomiin ihmisiin.
Nykyiset vihapuheen vastaiset toimenpiteet ovat sekÀ kyselyn ettÀ haastattelujen pohjalta riittÀmÀttömiÀ. Etenkin vaaliehdokkaat ja kunnanvaltuutetut jÀÀvÀt usein ilman tukea joutuessaan vihapuheen kohteeksi. Tutkimuksen mukaan oikeudellisten toimien lisÀksi myös muiden toimenpiteiden avulla voidaan torjua ja ehkÀistÀ vihapuhetta. Ehdotamme toimenpiteiksi pÀÀttÀjien vahvempaa arvojohtajuutta ja vihapuheen tuomitsemista, hyvÀksytyn puheen rajojen mÀÀrittelyÀ poliittisessa toiminnassa sekÀ sosiaalisen median alustojen vastuunkantoa.
TÀmÀ julkaisu on toteutettu osana valtioneuvoston selvitys- ja tutkimussuunnitelman toimeenpanoa. (tietokayttoon.fi) Julkaisun sisÀllöstÀ vastaavat tiedon tuottajat, eikÀ tekstisisÀltö vÀlttÀmÀttÀ edusta valtioneuvoston nÀkemystÀ