303 research outputs found
Politički aspekti pragmatične pismenosti u trinaestostoljetnom Trogiru: Skica za portret
The author analyses the crucial factors in the development of pragmatic literacy in thirteenth-century Trogir, which is associated with significant transformations of the communal political and social order, primarily the increasing power of the municipal government at the expense of episcopal authority. Accumulation of power in the hands of not so many urban families resulted in the growing need to (re)define the position of communal institutions in relation to the external (the king, the Croatian nobility, Venice) and internal (the bishop, the contending factions) centres of power and other members of the local community. Greater reliance of the local political elite on the written word as a means to shape and maintain a desirable social order was becoming increasingly pronounced in this context. Hence, the paper regards the development of pragmatic literacy in thirteenth-century Trogir as one of the major pillars in configuring new government institutions and power relations, which is then associated with the creation of the first city statute, professionalization of the chancery, and transition from charters to notarial, court, council, and other communal registers.Autor u radu razmatra ključne čimbenike razvoja trogirske pragmatične pismenosti u 13. stoljeću, koji se dovodi u vezu s promjenama u komunalnom poretku, tj. s aproprijacijom svjetovne vlasti u gradu od strane korporacije komune i pratećim slabljenjem moći gradskoga biskupa, potrebom za (re)pozicioniranjem komunalnih institucija vlasti u odnosu na vanjske (kralj, hrvatski velikaši, Venecija) i unutarnje (biskup, druge frakcije) centre moći, kao i u odnosu na druge članove gradske zajednice. Veći oslonac lokalne vladajuće skupine na pisanu riječ kao sredstvo oblikovanja i održavanja poželjnoga društvenoga poretka u tom kontekstu postaje sve izraženiji. Pragmatična pismenost u trinaestostoljetnom Trogiru stoga je bila jedan od glavnih nosivih stupova u razvoju novih institucija vlasti i (re)konfiguriranju odnosa moći pa se njezin razvoj povezuje sa stvaranjem prve statutarne zbirke, postavljanjem gradske kancelarije na profesionalne temelje i tranzicijom “od isprave prema registrima” u načinu organizacije komunalnih spisa.
Razdoblje 13. stoljeća bilo je ključno formativno razdoblje trogirske komune, koje karakterizira akumulacija moći u rukama ne tako velikoga broja gradskih obitelji čiji se članovi počinju redovitije izmjenjivati na najvažnijim pozicijama u tada još uvijek promjenjivim institucijama vlasti. Takav razvoj vodio je stvaranju manjih gradskih vijeća pa najkasnije 1267. godine iz sačuvanih pisanih tragova prošlosti izranja “vijeće grada” (consilium civitatis) sastavljeno od 20 “dobrih ljudi”, premda je nesumnjivo postojalo i ranije. Nedugo nakon toga ovo se vijeće počinje označavati kao consilium generale, a 1284. godine preobražava se u Veliko vijeće koje je inicijalno bilo sastavljeno od 40 vijećnika, da bi se do kraja 13. stoljeća broj povećao na 80 članova. Oblikovanje Velikoga vijeća sa znatno većim brojem članova zasigurno je bilo rezultat povećanih pritisaka raznih grupacija i pojedinaca koji su tražili ulazak u gradsku političku arenu u vrijeme znatnog demografskog rasta koji je Europa doživljavala u to vrijeme.
Imajući sve to na umu, oblikovanje prve trogirske statutarne zbirke sredinom 13. stoljeća izravno je povezano s isključivim preuzimanjem svjetovne vlasti u gradu od strane korporacije komune, koja je bila utjelovljenje gradskoga patricijata. Baš kao u talijanskim gradovima, prvi Trogirski statut također je najvećim dijelom definirao sklop pravila za političko djelovanje i “kalibraciju” odnosa između lokalne vladajuće elite i drugih članova gradske zajednice. Interesi gradskoga plemstva, koje je težilo petrificiranju takvog društvenog poretka, bili su utkani u njegovo tkivo. Taj proces vodio je profesionalizaciji gradske kancelarije početkom šezdesetih godina 13. stoljeća, što je u osnovi podrazumijevalo izravnu i isključivu kontrolu gradske vladajuće skupine nad njezinim osobljem, djelovanjem i spisima. To je pak rezultiralo stvaranjem prvoga registra bilježničkih i sudskih spisa, koji se kroz ostatak 13. stoljeća počeo račvati na više knjiga; najprije razdvajanjem javnih komunalnih od privatnih bilježničkih spisa, a onda i daljnjom diferencijacijom komunalnih spisa ovisno o tipovima dokumentacije. Slično tome, registar odluka trogirskih komunalnih vijeća oblikovan je u korelaciji između spomenutih transformacija u političkom i društvenom poretku s jedne strane i povećanjem broja građana koji su tražili politička prava s druge
IT equipment in primary schools and its inclusion in the teaching process
U radu se razmatra problematika računalne opremljenosti osnovnih škola te uključenost informacijsko-komunikacijske tehnologije (eng. izraz: information and communication technology, IKT) u nastavni proces. Donosi se osvrt na stanje u različitim zemljama svijeta te proces informatizacije osnovnih škola u Republici Hrvatskoj. Radom se želi naglasiti važnost cjeloživotnog učenja kod učitelja razredne nastave te ukazati na njihovu ulogu u procesu informatizacije. Također, ističu se prednosti, ali i najčešća ograničenja vezana uz upotrebu IKT u nastavi te ukazuje na mogućnosti njene upotrebe u edukativne svrhe. Svrha ovog rada bila je utvrditi trenutnu informatičku opremljenost osnovnih škola s područja Vukovarsko-srijemske županije. Također, željelo se ispitati koliko učitelji razredne nastave upotrebljavaju IKT u nastavi, koji su njihovi stavovi o upotrebi iste te koliko im je dostupna računalna oprema u njihovim učionicama.This paper presents the overview of computer equipment in primary schools and the inclusion of information and communication technology in education. Reviews of the situation in different countries around the world and the computerization of elementary schools in the Republic of Croatia are being presented. With this paper the importance of lifelong learning of primary teachers wants to be highlighted and their role in computerization process wants to be pointed out. Also, the advantages, but also limitations of the use of information and communication technology in education wants to be highlighted and the ways in which it can be used in educational purposes wants to be pointed out. The purpose of this paper and the research was to explore the computer equipment in elementary schools in Vukovarsko-srijemska County. Also, with this research use of the information and communication technology by primary teachers wants to be shown, theirattitudes about using them, and how much computer equipment is available in their classrooms
Istočno od grada : diplomski rad
Splitska je specifičnost da je organizirana stambena izgradnja bila gotovo isključivo ograničena na društveno usmjerenu kolektivnu izgradnju, a posve je zapostavila druge oblike stanovanja. Veliki nedostatak takve izgradnje je i taj da je uglavnom gradila stanove, a zanemarivala druge sadržaje potrebne unutar stambenih naselja, pa većina naselja djeluje nedovršeno. Zelene površine nisu uređene, nedostaju parkirališta, trgovine i kulturni sadržaji. Paralelno s izgradnjom potpuno novih kolektivnih naselja na periferiji grada, zbog jeftinijeg zemljišta, odvija se izgradnja individualnih naselja koja su velikim dijelom bila bespravno izgrađena. Devedesetih godina nekontrolirana izgradnja postala je dominirajući oblik stambene izgradnje u Splitu. Umjesto da su postojeći planovi usmjeravali izgradnju, izgradnja je usmjeravala planove tj. prilagođavani su stanju na terenu. Stihijska prostorna ekspanzija grada za sobom povlači i socijalnu segregaciju u prostoru na osnovu porijekla i imovinskog statusa. Trgovački centri, trgovi ispred korporacijskih sjedišta i slična mjesta stvaraju iluziju javnog prostora iz koje su pažljivo uklonjeni rizici i nesigurnosti svakodnevnog života. Proučavajući sve navedene procese koji se odvijaju na rubovima grada, ovim diplomskim radom nastojale su se prije svega locirati problematične zone čija je glavna karakteristika da se nalaze u tkivu grada, a da mu istovremeno ne pripadaju, odnosno da zauzimaju fizički prostor u gradskoj strukturi, a nemaju obilježje grada
Udarni presek za reakciju 9Be (6He, 4He) 11Be
The energy averaged cross section of the 9Be (6He, 4He) 11Be reaction is measured. The determined value 11 ± 4 mb compared with the theoretically calculated indicates that this reaction proceeds via a direct mechanism.lzmeren je srednji efikasni presek za energije O < E6_He < 10.6 MeV-a 9Be(6He, 4He) 11Be reakcije. Dobivena vrednost 11 ± 4 mb slaže se s teorijski izračunatim efikasnim presekom ove reakcije, što daje indikacije da se reakcija odigrava direktnim mehanizmom
THE ATTITUDE OF YUGOSLAV COMMUNIST GOVERNMENT TOWARDS THE CONGREGATION OF THE SISTERS OF CHARITY OF ST. VINCENT DE PAUL - ZAGREB FROM 1945 TO 1952
Na djelovanje Katoličke crkve u Jugoslaviji nakon završetka Drugog svjetskog rata u najvećoj mjeri su utjecale promijenjene društveno-političke okolnosti, koje je bitno određivala jednostranačka vlast Komunističke partije Jugoslavije, zasnovana na ideologiji s ateističkim svjetonazorom. To je dovelo u težak položaj kako Crkvu u cjelini, tako i njezine institucije, među kojima su važno mjesto zauzimale ženske redovničke družbe. U pogledu brojnosti članica, teritorijalne rasprostranjenosti, kao i razgranatosti djelatnosti, najutjecajnija ženska redovnička zajednica na tom području u predratnom, ratnom i poratnom vremenu bila je Družba sestara milosrdnica svetog Vinka Paulskog sa sjedištem u Zagrebu. Ova je Družba, u skladu sa svojim pravilima, svoju prisutnost ostvarivala na odgojno-prosvjetnom i zdravstveno-karitativnom polju djelujući u brojnim vlastitim ili državnim institucijama. Revolucionarni zakoni doneseni u Demokratskoj Federativnoj Jugoslaviji (Federativnoj Narodnoj Republici Jugoslaviji) od 1945. do 1952. godine i politička praksa koja je iz njih proizlazila teško su pogodili Družbu. Državna zabrana pristupa službama koje je Družba dotad obavljala te oduzimanje njezine imovine na najmanju moguću mjeru sveli su materijalnu osnovicu potrebnu za ostvarivanje redovničkog života. Družbu je pogađalo i opće negativno ozračje koje je u društvu stvarano prema Katoličkoj crkvi, njezinim službenicima, ustanovama, a posebice ženskim redovima koji su se u novonastaloj situaciji teško snalazili. Postojeći materijal na kojem se temelji ova dizertacija potvrđuje da je za komunističke vlasti Družba, kao dio Katoličke crkve, bila značajan ideološki protivnik, a u isto vrijeme i izvor materijalnih posjeda. Naime, narav i obim Družbinih djelatnosti zahtijevali su i znatne materijalne posjede, u službi tih istih djelatnosti. Sustavna režimska difamacija Družbe u javnosti započela je već na samom početku nastupa nove vlasti sudskim procesima, prijekim sudovima, ubijanjima i namještenim povezivanjem Družbe s ustaškim režimom. Daljnji koraci vlasti, u kontekstu cjelokupnog odnosa prema Katoličkoj crkvi, odnosili su se na mjere poduzimane s ciljem uklanjanja Družbe iz javnog života. To se činilo onemogućivanjem njezina djelovanja, ali i pokušajima utjecanja na samu narav redovničkog života kao takvoga. Analizom pojedinih tematskih cjelina ove dizertacije, utvrđeno je nekoliko smjerova državne represije usmjerene prema Družbi. Prvi se odnosi na sustavno obezvrjeđivanje Družbe u javnosti te njezino uklanjanje iz društvenog života, što se činilo osobito namještenim suđenjima. Drugi je materijalno osiromašenje Družbe, utemeljeno na različitim zakonima kojima su oduzimani njezini materijalni posjedi. Treći je promjena unutarnje strukture i poslanja koja se provodila također umanjivanjem utjecaja članica Družbe u javnosti zabranom odgojnog te prosvjetnog djelovanja članica, a potom uvjetovanjem njihova djelovanja u državnim službama građanskim odijelom, a uz to nastojanjem oko što veće kontrole članica. Analizom odnosa jugoslavenskog komunističkog režima prema Družbi, u razdoblju od 1945. do 1952., može se doći do zaključka da je represija vlasti koja se događala na razini cijele Crkve bila dosljedno primjenjivana i prema Družbi. Ona je na koncu rezultirala potiskivanjem sestara iz javnog života kao i smanjenjem intenziteta njezine djelatnosti, što se posebno očitovalo na odgojno-prosvjetnom području. Također, represivni postupci državne vlasti uvjetovali su i promjenu Družbine djelatnosti posebno u pogledu odgojno-prosvjetnog djelovanja u vezi kojeg je provedena prekvalifikacija. Istraživački cilj ovoga rada bio je kritičkom raščlambom dostupnog arhivskog gradiva, ali i već objavljenih izvora, novina, časopisa i dosadašnjih historiografskih dostignuća ocijeniti način na koji se odvijao odnos komunističke vlasti i Družbe te doći do realnih pokazatelja represivnog stava vlasti prema Družbi, koji se očitovao u promjeni naravi njezine djelatnosti od 1945. do 1952. godine, kao i u promjeni nekih dotadašnjih oblika života u Družbi kao takvoj. S obzirom na navedene oblike njezine djelatnosti, i način na koji je odgovorila novonastaloj situaciji Družba može poslužiti kao ogledan primjer za uvid o postupanju vlasti prema ostalim ženskim redovničkim kongregacijama na cijelom području tadašnje države.After the end of the Second World War, the field of activity of the Catholic Church in Yugoslavia was in utmost case determined by changed socio-political conditions, which were essentially set by the one party Communist government based on atheistic ideology. The situation brought the Catholic Church in a difficult position, as well as its institutions among which women religious congregations had a prominent place. Regarding its presence in sociopolitical life via widespread educational, health-care and charitable services one of the most important religious congregations in Yugoslavia before, during and after the War was the Congregation of the Sisters of Charity of St. Vincent de Paul – Zagreb. The revolutionary laws enacted from 1945 to 1952 and political practice based on them struck the Congregation forcibly. Since by these laws the regime forbade its activities and confiscated its properties the material basis of the Congregation, which was necessary for the life of its members, was thus completely reduced. Moreover, the Congregation was struck as well by the general negative atmosphere produced in the public towards the Catholic Church, its ministers, and institutions and especially towards women religious congregations which did not manage to cope well with the new situation. The available resources, which form the basis of the dissertation, testify that the Congregation, as the institution of the Catholic Church, was a major ideological opponent for the state authorities. In addition to this, it was the source of material possessions for the state. In other words, the character and range of the Congregation's activities required considerable possessions used to run these activities. Regarding the afore mentioned range of Congregation’s activities it was thus necessary to depreciate it and devalue its importance, which was done at the very beginning of the period by many mock trials, killings caused by applying martial laws, and by linking the Congregation with the Ustacha regime. Further steps taken by the state, in the context of the relationship towards the Catholic Church as a whole, were related to the measures taken to remove the Congregation from the public life by disabling its activities, but also by an effort to influence the religious life as such. The analysis of the topic was acquired by highlighting a few topics dealing with the relationship between the Congregation and the state on macro and micro level. In other words, in the correspondence accomplished between the Congregation's superiors and the State Authorities, and by analysing events that took place in smaller communities. In this regard, the synthesis of both levels shows the ideological predominance of the conflict and the regular cruelty of the state’s measures shown towards the members of the Congregation. During the respective period, the analysis of particular topics showed a few directions that the state took in order to enforce repression towards the Congregation. The first deals with the systematic defamation of the Congregation and its removal from social life done by mock trials. The second comprises of material impoverishment of the Congregation based on a variety of laws by which its possessions were taken. The third relates to the change of the internal structure (mission) enforced by reducing the influence of its members in public life, by forbidding its educational mission, enforcing laicisation and trying to acquire a greater control of members. In the analysis of the relationship of the Yugoslav communist regime and the Congregation, from 1945 to 1952, it could be seen that the repression of the state towards the Church as a whole was consistently applied to the Congregation as well. In the end, it resulted in the suppression of the members and the reduction of its activities, especially in the field of education. Furthermore, the repressive activities also caused a transformation of its mission, especially in the field of education, because of which retraining was made. However, the crucial point is that with the process of the Congregation’s negation, what happened in fact was affirmation: its members showed flexibility and they succeeded to become adapted to the new situation and continue being present among the people but in different ways. This dissertation analyses the influence of the laws on the Congregation of the Sisters of Charity of St. Vincent de Paul – Zagreb presented as a model showing the life of women religious congregations in Yugoslavia after the Second World War. Regarding previously mentioned scope of its activities, the Congregation may serve as the example for the relations of the government towards the other women religious congregations in Yugoslavia
Minimalno invazivna kirurgija stopala – MIS
Minimalno invazivna kirurgija stopala predstavlja najnoviju operativnu metodu u svrhu liječenja deformiteta stopala, ponajprije hallux valgusa, pod kontrolom RTG uređaja. Ovakva metoda u posljednje vrijeme privlači pozornost kako ortopeda tako i pacijenata ne samo zbog minimalnih ožiljaka vidljivih na koži nakon cijeljenja, već i zbog minimalne disrupcije tkiva između kože i kosti nužne da se sam zahvat izvede. Uloga radiološkog tehnologa je od velikog značaja radi postizanja jasnih radioloških snimaka koje određuju tijek, duljinu i uspješnost same operacije
- …