10 research outputs found
Prva nadba uŔi Cinara curvipes (Patch, 1912)(Homoptera, Aphididae) v Sloveniji in njen morebitni gospodarski pomen
The first record of Cinara curvipes (Patch, 1912)(Homoptera, Aphididae) in Slovenia and its possible economic impact
Krivonoga jelina vaÅ” Clnara curvipes (Patch) (Aphidide, Homoptera) nova Å”tetoÄina dugoigliÄave jele u Srbiji
During 2001 and 2002 in Novi Sad, the presence of Cinara curvipes (Patch) was observed on several Abies concolor trees and on individual branches of Cedrus atlantica. The finding is very interesting as this species is widely distributed in USA, Canada and Mexico. It is new in the aphid fauna of Serbia and Serbia is the second European country in which it has been identified.Tokom 2001. i 2002. godine u Novom Sadu na viÅ”e stabala Abies concolor i pojedinim granama Cedrus atlantica utvrÄeno je prisustvo Cinara curvipes (Patch). Nalaz je veoma zanimljiv poÅ”to se radi o vrsti Å”iroko rasprostranjenoj u SAD-u, Kanadi i Meksiku koja je nedavno introdukovana u Evropu i nova je za afidofaunu naÅ”e zemlje. Srbija je druga evropska zemlja u kojoj je utvrÄena
Utjecaj hrastove mrežaste stjenice Corythucha arcuata na visinu biljaka hrasta lužnjaka ovisno o naÄinu podmlaÄivanja
SummaryOak lace bug Corythucha arcuata represents a new pest of oaks in Europe, introduced from North America in year 2000. Damage is caused by adults and larvae that feed on the underside of leaves. The paper presents the results of investigation of impact of Corythucha arcuata on pedunculate oak growth. The two variant experiment was established in 2019 and included the evaluation of the effect of oak lace bug on the height of the seedlings (i) grown under the shade of the adult trees after the intermediate felling and (ii) seedlings grown unshaded after the final felling. Both variants included eight plots of which four were treated with the insecticide thiamethoxam, while other four were untreated. Assessment of the intensity of the attack was performed in June, July and August in 2019, 2020 and 2021, while the height of the plants was measured at the end of the vegetation period in 2019, 2020 and 2021.The results indicate significant decrease in the intensity of the attack on seedlings grown unshaded by the old trees. After first year, there was no difference in average height of the treated and untreated seedlings grown after the intermediate felling, while the difference was evident after second and third year. Such results indicate cumulative effect of the oak lace bug attack on the seedlings of the penduculate oak. On the other hand, during whole experiment, the differences between treated and untreated plant average height after the final felling were not evident.SažetakHrastova mrežasta stjenica Corythucha arcuata novi je Å”tetnik hrastova u Europi, uneÅ”ena je 2000. godine iz Sjeverne Amerike. Å tete uzrokuju imago i liÄinke koje se hrane siÅ”uÄi biljne sokove s donje strane liÅ”Äa. U radu je analiziran utjecaj hrastove mrežaste stjenice na rast mladih hrastovih biljaka. Pokus je postavljen u ožujku 2019. u dvije varijante, od kojih je prva bila praÄenje utjecaja napada stjenice na prosjeÄnu visinu podmlatka hrasta lužnjaka na povrÅ”ini sa zavrÅ”enom oplodnom sjeÄom, odnosno u sjeni djela stare Å”ume koji ostaje za dovrÅ”nu sjeÄu, a druga je bio praÄenje utjecaja napada stjenice na prosjeÄnu visinu podmlatka koji je rastao na otvorenom prostoru (Slika1,2). U obje varijante pokusa na Äetiri pokusne povrÅ”ine je uporabljen insekticid tiametoksam radi suzbijanja hrastove stjenice, a preostale Äetiri nisu tretirane, veÄ su bile izložene napadu stjenice. Procjene intenziteta napada hrastove stjenice provedene su krajem lipnja, srpnja i kolovoza 2019., 2020. i 2021. godine. Mjerenje visine tretiranih i netretiranih biljaka u obje varijante pokusa obavljeno je na kraju vegetacije 2019, 2020 i 2021. godine.Istraživanja su pokazala znatno manji intenzitet napada hrastove stjenice na podmladak hrasta koji je rastao na Äistini u odnosu na podmladak ispod starih stabala hrasta lužnjaka (Slika 3). U prvoj godini nije bilo znaÄajnih razlika u prosjeÄnoj visini tretiranih i netretiranih mladica u sjeni, ali su znaÄajne razlike uoÄene nakon dvije i tri godine, Å”to ukazuje na kumulativni uÄinak napada stjenice na visinu hrastovog podmlatka (Slike 6,7,8). Tijekom trogodiÅ”njeg istraživanja nisu utvrÄene znaÄajne razlike u prosjeÄnoj visini biljaka izmeÄu tretiranih i netretiranih pokusnih ploha na otvorenom, Å”to je rezultat znaÄajno slabijeg napada stjenica na Äistini. Podmladak hrasta lužnjaka na Äistini je puno viÅ”i od podmlatka u sjeni starih hrastova, Å”to je izravan utjecaj svjetla na biljake. To ukazuje da je s obzirom na manji intenzitet napada hrastove stjenice i brži rast biljaka pri punoj svjetlosti, povoljnije izvrÅ”iti obnovu na Äistini ili je potrebno obaviti dovrÅ”nu sjeÄu prije pojave hrastovog podmlatka. Podmladak hrasta lužnjaka koji se razvija ispod stabala stare sastojine nakon oplodne sjeÄe potrebno je zaÅ”tititi od stjenice dok je u sjeni
New invasive species of aphids (hemiptera, aphididae) in Serbia and Montenegro
Three new invasive species of aphids have been found in Serbia: Chaitophorus populifolli Essig, Myzocallis walshii (Monell) and Trichosiphonaphis polygonifoliae (Shinji) and two have been found in Montenegro: Aphis illinoisensis Shimer and Tinocallis kahawaluokalani (Kirkaldy). A. illinoisensis is a pest of the grapevine, T. polygonifoliae, feeds on a decorative shrub (Lonicera) and the other three feed on trees (Populus, Quercus and Lagerostroemia). Three of the species are American aphids and two are of Asian origin. Their morphology, illustrated by original drawings and data on the biology and distribution are given
PRILOG POZNAVANJU BIOLOGIJE JASENOVE PIPE (Stereonychus fraxini De Geer)
One of the most harmful defoliating insects on ash species in Southeast Europe is the ash weevil (Stereonychus fraxini De Geer). Frequent occurrence of ash weevil outbreaks initiated research of the biology of this insect. The aim was to study the less known parts of insect biology, such as time of the insects development in natural conditions, fertility and fecundity of females, the duration of the embryonic, larval and pupal development, the amount of food consumed by larvae and adults. Research of insect development in nature conditions were carried out during 2008 and 2009 in the forests Branjevina near the town Odžaci in Serbia. This research was carried out by observation on 15 permanently labeled lower branches, every 6ā9 days. Growing of insects in order to determine fertility and fecundity of females, the duration of developmental stages and the amount of food consumed by larvae and adults was carried out in a building with outdoor conditions.Results are showing that overwintered adults become active from the beginning of the second decade of March until beginning of April. Female fertility was ranged from 30 to 104 eggs, and total fecundity from 58 to 109 eggs. Embryonic development was in range from 9 to 11 days. First larvae were found on leaves in the second decade of April, and the last are observed at the end of June. Ash weevil larvae undergo three larval stages. The entire larval stage development lasts 16ā20 days. Larvae consumed average 3.3 cm2 of narrow ā leaved ash leaves. Pupal stage lasts from 6 to 8 days. Adults of new generation occur in the same year from the beginning of the second decade of May to the beginning of July, and immediately after eclosion starts with additional feeding for overwintering and each adult feeds on average 2.5 cm2 of narrow leaved ash leaves.Jasenova pipa (Stereonychus fraxini De Geer) je jedan od najznaÄajnijih defolijatora koji se javlja na jasenima u jugoistoÄnoj Europi. Biologija jasenove pipe istraživana je u razdoblju 2007ā2009. godina u sastojini poljskog jasena u Å”umi Branjevina kod Odžaka u Srbiji, laboratoriju i uzgojem insekata u objektu sa zidovima pokrivenim mrežom s vanjskim uvjetima.U Å”umi Branjevina je na 15 stalno obilježenih donjih grana razliÄitih stabala poljskog jasena, dužine oko jedan metar, u 2008. i 2009. godini praÄeno i zabilježeno vrijeme aktiviranja prezimjelih kornjaÅ”a (njihov broj i aktivnost), broj liÄinki, kukuljica i kornjaÅ”a nove generacije. U cilju odreÄivanja fertiliteta i fekunditeta ženki, odmah je po aktiviranju iz mahovine stavljeno u kutije na odvojen uzgoj 20 parova mužjaka i ženki. Tijekom uzgoja utvrÄen je broj jaja koja su ženke odložile, a nakon uginuÄa ženki napravljena je njihova disekcija radi utvrÄivanja broj jaja zaostalih u ovarijima. Trajanje embrionalnog razvoja utvrÄeno je na uzorku od 100 jaja. PojedinaÄnim uzgojem 40 liÄinki utvrÄen je broj stupnjeva, trajanje razvoja pojedinih stupnjeva i ukupno trajanje razvoja liÄinki. KoliÄina hrane koju liÄinke konzumiraju, odreÄena je kao razlika izmjerene povrÅ”ine neoÅ”teÄenog i oÅ”teÄenog liÅ”Äa aparatom za mjerenje povrÅ”ine liÅ”Äa. Uzgojem 50 predlutaka i lutaka utvrÄeno je trajanje stadija predlutke i lutke. Uzgojem 25 imaga nove generacije utvrÄeno je trajanje dopunske prehrane za prezimljavanje i povrÅ”ina oÅ”teÄenja na liÅ”Äu od kornjaÅ”a, koja je utvrÄena kao razlika izmjerene povrÅ”ine osteÄenog i neoÅ”teÄenog liÅ”Äa.Istraživanjima je zakljuÄeno da se prezimjeli kornjaÅ”i aktiviraju u razdoblju od poÄetka druge dekade ožujka do poÄetka travnja (Grafikoni 1 i 2). Period kopulacije trajao je od kraja ožujka ili poÄetka travnja do prve dekade svibnja s kulminacijom sredinom travnja. Fertilitet ženki kretao se od 30 do 104 jaja (prosjeÄno oko 67), a fekunditet od 58 do 109 jaja (prosjeÄno oko 76). Embrionalni razvoj trajao je 9ā11 dana. U prirodi su se prve liÄinke javile u drugoj dekadi travnja, a posljednje liÄinke zabilježene su na liÅ”Äu krajem lipnja (Grafikoni 3 i 4). NajveÄi broj liÄinki bio je na granama krajem travnja i poÄetkom svibnja. Stadij liÄinke traje 16ā20 dana. U prosjeku jedna liÄinka tijekom razvoja obrsti 3,3 cm² lista poljskog jasena. Po zavrÅ”enom razvoju liÄinke prave kokone od poÄetka svibnja do kraja lipnja (Grafikoni 5 i 6). U kokonima liÄinke prelaze u stadij predkukuljice koji traje 2 dana, a zatim u stadij kukuljice koji je trajao 6ā8 dana. Imaga nove generacije su se javljala od poÄetka druge dekade svibnja do poÄetka srpnja i odmah po ekloziji poÄinju s dopunskom prehranom za prezimljavanje koja traje 9ā13 dana, a pritom imaga prosjeÄno obrste 2,5 cm² lista poljskog jasena. ZakljuÄeno je da jasenova pipa ima jednu generaciju godiÅ”nje. Na osnovi prikupljenih podataka saÄinjen je kalendar razvoja Jasenovog surlaÅ”a (Tablica 2)
FizioloÅ”ki odgovor dvije familije hrasta lužnjaka (Quercus robur L.) na kombinaciju stresa ā suÅ”a i defolijatori
Pedunculate oak (Quercus robur L.) is economically and ecologically one of the most important tree species in lowland forests of Southeastern Europe, and it is endangered by numerous biotic and abiotic factors. In this study, we investigated the effect of drought and herbivore attack of gypsy moth (Lymantria dispar L.) on two families of young oak seedlings subjected to the following treatments: drought (D); gypsy moth (GM); both drought and gypsy moth (D+GM) and control (Ø) for a period of 15 days followed by a 7-day recovery period. During both treatment and recovery, physiological parameters - net photosynthesis (A), transpiration (E), stomatal conductance (gs), sub-stomatal CO2 concentration (Ci), water use efficiency (WUE), nitrate reductase activity (NRA) and chlorophyll content (Chl) were measured. Our results showed significant effects of stress factors on physiological processes in oak seedlings which could have potential impact on forest regeneration. Also, differences in the reaction between investigated families indicated the need for breeding and selection of more resistant progenies and provenances of pedunculate oak.Hrast lužnjak (Quercus robur L.) predstavlja jednu od ekonomski i ekoloÅ”ki najznaÄajnijih drvenastih vrsta u jugoistoÄnoj Europi, Äiji je opstanak znakovito ugrožen promjenama okoliÅ”a koje se najÄeÅ”Äe oÄituju u poremeÄaju vodnog režima i napadima kukaca. ImajuÄi u vidu Äinjenicu da oba negativna Äimbenika dovode do poremeÄaja fizioloÅ”kih procesa u biljkama i da Äesto utjeÄu na biljke zajedno, cilj ovoga pokusa bio je ispitati utjecaj pojedinaÄnog i zajedniÄkog djelovanja suÅ”e i napada kukaca na fiziologiju hrasta lužnjaka i moguÄnost razliÄite reakcije uvjetovane porijeklom sadnica.U ovom smo radu ispitivali utjecaj suÅ”e i napada gubara (Lymantria dispar) na klijance hrasta lužnjaka porijeklom iz dvije familije polusrodnika koji su bili naklijani u kontroliranim uvjetima i potom izloženi sljedeÄim tretmanima: suÅ”a ( D); gubar (GM); suÅ”a i gubar (D+GM) te kontrola (Ø) u trajanju od 15 dana, nakon Äega je slijedio oporavak biljaka u trajanju od 7 dana. Krajem tretmana i nakon oporavka, izvrÅ”ena su mjerenja fizioloÅ”kih parametara ā stopa neto fotosinteze (A), stopa transpiracije (E), stopa provodljivosti puÄi (gs), intercelularna koncentracija CO2 (Ci), uÄinkovitosti koriÅ”tenja vode (WUE), aktivnosti nitrat-reduktaze (NRA) i sadržaja klorofila.Rezultati mjerenja fizioloÅ”kih parametara prilikom induciranog Kod tretiranih klijanaca A opala je za 42-61% u odnosu na kontrolni tretman (Graf 1) a u isto vrijeme, zabilježen je porast Ci u svim tretmanima, Å”to ukazuje na metaboliÄku limitiranost fotosinteze, osobito ako se uzme u obzir da nije zabilježeno signifikantno smanjenje provodljivosti puÄi u svim tretmanima. Inducirani stres je razliÄito utjecao na aktivnost nitrat-reduktaze koja je bila smanjena samo kod familije 2 u svim tretmanima. Period oporavka biljaka (Graf 2) nije doveo do poveÄanja intenziteta fotosinteze kod ispitivanih sijanaca hrastova u obje familije, ali je zabilježena razlika u pogledu razine njene limitiranosti. Kod familije 2 limitiranost je bila uvjetovana zatvorenoÅ”Äu puÄi (smanjena vrijednost gs), dok je kod familije 7 ona i dalje bila metaboliÄke prirode (visoke vrijednosti Ci). Oporavak je uvjetovao poveÄanje razine aktivnosti nitrat-reduktaze, Å”to ukazuje na postepeni oporavak biljaka. Analiza varijance utjecaja tretmana, familije i perioda oporavka (Tablica 1) pokazala je znakoviti utjecaj porijekla sjemena na sve ispitivane parametre osim intenziteta neto fotosinteze (p>0.001), dok je utjecaj tretmana bio signifikantan kod svih ispitivanih parametara (p>0.001) Period oporavka je imao signifikantan utjecaj (p<0.001) samo za E, NRA i WUE.Dobiveni su rezultati pokazali znaÄajan utjecaj stresa na fizioloÅ”ke procese u klijancima hrasta lužnjaka, posebice na intenzitet neto fotosinteze, dok je oporavak pokazao razliÄitu reakciju ispitivanih familija unatoÄ i dalje smanjenom intenzitetu neto fotosinteze. Dobiveni rezultati ukazuju i na znaÄaj porijekla sjemena, odnosno utjecaj njegove genetske pozadine na reakciju ispitivanih familija glede njihove reakcije i oporavka od stresa. To ukazuje na moguÄnost koriÅ”tenja fizioloÅ”kih parametara u procesu selekcije reproduktivnog materijala hrasta lužnjaka na otpornost prema stresnim Äimbenicima poput suÅ”e ili napada defolijatora
Prva nadba uŔi Cinara curvipes (Patch, 1912)(Homoptera, Aphididae) v Sloveniji in njen morebitni gospodarski pomen
Prva nadba uŔi Cinara curvipes (Patch, 1912)(Homoptera, Aphididae) v Sloveniji in njen morebitni gospodarski pome
Biljne vaŔi roda Chaitophorus na topolama u Srbiji
In the area of cultivation of poplars in Serbia, in recent years it has been increasing numbers of plant lice. Due to the increasing number of lice on plants, there were recordings of numerous and various plant injuries like chlorosis, deformation of leaves, forming of gals and leaf nests. It resulted with reduced development of plants, health status and in some cases caused the decay of entire plants. Researches were conducted in the period from 1997 to 2011. Five aphid species from genus Chaitophorus, were determined on poplars in Serbia. These species were Chaitophorus leucomelas Koch, 1854, Chaitophorus nassonowi Mordvilko, 1894, Chaitophorus populeti Panzer, 1801, Chaitophorus populialbae Boyer de Fonscolombe, 1841 and Chaitophorus populifolii Essig, 1912. Most affected were the clones of black and white poplars. Also, the paper provides basic morphological and biological characteristics of the identified species. .Tokom istraživanja entomofaune biljnih vaÅ”i na topolama, koja su obavljena u periodu od 1997. do danas, utvrÄeno je pet vrsta vaÅ”i roda Chaitophorus. Rod Chaitophorus je najbrojniji na topolama u Srbiji. Biljne vaÅ”i ovog roda predstavljaju ekonomski najznaÄajnije Å”tetoÄine u rasadnicima i mladim zasadima topola. U radu su date osnovne morfoloÅ”ke karakteristike, biologija, biljke domaÄini i Å”tetnost vrsta.
Comparing environmental impacts of alien plants, insects and pathogens in protected riparian forests
The prioritization of alien species according to the magnitude of their environmental impacts has become increasingly important for the management of invasive alien species. In this study, we applied the Environmental Impact Classification of Alien Taxa (EICAT) to classify alien taxa from three different taxonomic groups to facilitate the prioritisation of management actions for the threatened riparian forests of the Mura-Drava-Danube Biosphere Reserve, South East Europe. With local experts we collated a list of 198 alien species (115 plants, 45 insects, and 38 fungi) with populations reported in southeast European forest ecosystems and included them in the EICAT. We found impact reports for 114 species. Eleven of these species caused local extinctions of a native species, 35 led to a population decrease, 51 to a reduction in performance in at least one native species and for 17 alien species no effects on individual fitness of native species were detected. Fungi had significantly highest impact and were more likely to have information on their impacts reported. Competition and parasitism were the most important impact mechanisms of alien species. This study is, to our knowledge, the first application of EICAT to all known alien species of several taxonomic groups in a protected area. The impact rankings enabled to identify taxa that generally cause high impacts and to prioritize species for the management in protected areas according to their impact magnitudes. By following a standardized impact protocol, we identified several alien species causing high impacts that do not appear on any expert-based risk list, which are relevant for policymakers. Thus, we recommend that alien species be systematically screened to identify knowledge gaps and prioritize their management with respect to spatio-temporal trends in impact magnitudes