268 research outputs found
Processos psicològics de l'estudiant en l'avaluació formativa
Aquest capítol es proposa la “difícil” tasca d’analitzar quina és l’activitat cognitiva que l’avaluació formativa
posa en joc. Per fer-ho, girarà a l’entorn de la pregunta següent:
Quins són els processos psicològics bàsics que mobilitzen els i les estudiants avaluats de manera formativa?
I la plantegem com una tasca “difícil” perquè afrontem el repte de fer-ho des de la voluntat d’aportar algunes
idees de caire més teòric, que ordenin el pensament del professorat, i algunes altres de caire pràctic que permetin
copsar-ho des de les necessitats de l’avaluació formativa i de la concreció de l’escenari d’ensenyamentaprenentatge.
Per fer-ho possible, al llarg de tot el document s’aniran plantejant diversos exercicis que en forma de preguntes
convidaran el lector a prendre consciència i a reflexionar sobre allò que hom fa com a docent/aprenent en els
processos d’avaluació. Esperem que aquesta estratègia faciliti la comprensió i el debat intern de qui reflexiona
sobre els sistemes d’avaluació i, de manera particular, de qui vol aprofundir en l’avaluació formativa des
d’un enfocament més ampli
El agua: un espacio de sensaciones y emociones
El presente trabajo pretende ahondar en la comprensión del medio acuático como medio de impresión sensorial y como medio de alta significación para el desarrollo del bebé. A partir de este objetivo fundamental, se reflexiona sobre el medio líquido y los
sistemas sensoriales –de acuerdo con la clasificación de Sherrington (1910)– que activa.
Para hacerlo, la comunicación discurre por cada sistema sensorial y estudia los efectos
que las propiedades físicas más características del agua generan sobre estos.
Igualmente, partiendo del estudio del desarrollo biopsicosocial de Wallon (1982), el texto introduce los aspectos afectivos y emocionales ligados a la sensorialidad con a finalidad de dar un perfil global a la comprensión del medio y del bebé en este medio
El significat de les activitats aquàtiques del nadó des d'una perspectiva evolutiva
Aquest article pretén d’aprofundir des d’una perspectiva evolutiva en l’estudi i l’anàlisi de les activitats aquàtiques del nadó. A partir d’aquí, l’article interpreta des de l’òptica filogenètica i ontogenètica de les activitats aquàtiques dels nadons, quin significat tindran aquestes activitats en el seu desenvolupament general. Per assolir els objectius fixats, l’article utilitza un enfocament fenomenològic
(Husserl, 1996) que se sustentarà conceptualment en l’abordatge filogenètic del desenvolupament psicomotriu de Fonseca
(1998). Partint d’aquesta estructura, s’estudiaran les raons filogenètiques i ontogenètiques que ens poden significar les activitats aquàtiques del nadó per tal que, en última instància, i des de la línia més existencial de la fenomenologia (Sartre, 1999; Merleau-Ponty, 2000), puguem argumentar la significació evolutiva d’aquestes activitats.This work gets deeply into the evolutional comprehension of the aquatic activities of the baby. Its starting point is a methodological pose of philosophical nature which uses phenomenology (Husserl, 1999), from the existencialist undesrtanding (Sartre, 1999; Merleau-Ponty, 2000), as the way for discovering. From this stand, the research sequence and process is sustented in philogenetic approach (Fonseca, 1998) and studies the philogenetical and ontogenetical reasons who can explain the significance of the babies aquatic development onto the global development
El cas de l'assignatura aprenentatge i desenvolupament motor
El present capítol pretén mostrar alguns aspectes de l’avaluació d’una assignatura que té la voluntat d’orientar-
se de manera formativa. Aquesta assignatura en cap cas pretén ser un exemple de bona pràctica, perquè
en certs aspectes fa aigües per tot arreu, sinó tan sols una forma d’ordenar el pensament al voltant d’una de
les assignatures que desenvolupo a la universitat i tal vegada, també, una manera de compartir estratègies i
decisions didàctiques que s’hi han posat en joc; problemes que han produït i qüestionaments didàctics que
fan emergir. De fet, el procés continua i, com al llarg d’aquests dos anys que ha durat la beca, diverses són les
accions d’avaluació amb vocació formativa que es modificaran, s’implementaran o es trauran
Usos digitals de l’alumnat universitari: formaTICzant el futur mestre
Aquesta comunicació presenta l’experiència desenvolupada el curs 2010-11 i en l’assignatura del Grau de Mestre d’Educació Infantil: Desenvolupament psicomotor i Expressió Corporal de la Universitat de Vic
El significado de las actividades acuáticas del bebé desde una perspectiva evolutiva
Este artículo pretende profundizar desde una perspectiva evolutiva en el estudio y análisis de las actividades acuáticas del bebé. A partir de aquí, el artículo interpreta desde la óptica filogenética y ontogenética de las actividades acuáticas de los be¬bés qué significado tendrán estas actividades en su desarrollo general. Para alcanzar los objetivos fijados se utiliza un enfoque fenomenológico (Husserl, 1996) que se sustentará conceptualmente en el abordaje filogenético del desarrollo psicomotor de Fonseca (1998). Partiendo de esta estructura, se estudiarán las razones filogenéticas y ontogenéticas que nos pueden significar las actividades acuáticas del bebé a fin de que, en última instancia, y desde la línea más existencial de la fenomenología (Sartre, 1999; Merleau-Ponty, 2000), podamos argumentar la significación evolutiva de estas actividades
La garantía de las entregas a cuenta: su ejecutabilidad
El presente artículo analiza Ley 57/68, de 27 de julio, que tiene por objeto las entregas a cuenta anticipadas en la venta de viviendas, desde la perspectiva de la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Generalitat, de la vivienda de la Comunidad Valenciana en su artículo 15, y la Ley 38/1999, de 5 de noviembre, sobre Ordenación de la Edificación
Les interaccions dels nadons en les activitats aquàtiques. Conseqüències educatives
La present investigació té com a objectiu principal descobrir quins elements de la interacció educativa de la díade nen-adult afavoreixen o dificulten l’accés a les destreses aquàtiques per part del nen. Aquesta voluntat general implica l’estudi teòric de diversos elements. D’una banda, la investigació fa un repàs de les activitats aquàtiques en general, incidint en la història i la cultura que finalment ha contribuït a l’existència d’un cert tipus de pràctiques educatives amb nadons i en el medi aquàtic. També es desenvolupa la noció d’aigua mitjançant la seva dimensió física, cultural i biològica, per la qual cosa coneixem un medi pluridimensional. Aquest treball posiciona la mirada de l’autor entorn del model d’activitats aquàtiques per a nadons
Alteritzar la singularitat: veus per a una pedagogia de l'experiència
Parte de la investigación en torno a la realidad educativa que se ha desarrollado
durante los últimos años se caracteriza por intentar encontrar formas de interpretación
orientadas a significar los procesos formativos centrados en las vivencias
singulares de los agentes que participan de la educación así como en la posibilidad
que éstas ofrecen de devenir experiencia, eso es,vivencia concienciada. A raíz de las mismas podemos observar como la biografía
apunta a ser una de las más emblemáticas formalizaciones del proceso de narración de vivencias. Pero, aún cuando la misma
se perfila como una de las narraciones que más promueven la interpretación e intercambio de vivencias, posibilitando la reflexión e, incluso, formación mediada,
la biografía todavía presenta como forma teorética algunos escollos. Los cuales,
pueden ser utilizados como preguntas base para formular una voz de las pedagogías
de la experiencia. Justamente, interrogarse y
repensar su factibilidad es el tema que se ensaya en el presente artículo.A part of the research conducted in recent years in education has been characterised
by attempts at providing interpretations oriented at lending meaning to learning
processes centred on the specific, singular experiences of agents that participate
in education and on the possibility that the latter offer of becoming conscious,learned experiences. From this it can be seen that biography constitutes one of the best ways of formalising the process of narrating
experiences. Yet, even if biography is seen as one of the narrative forms that does most for promoting the interpretation and exchange
of experiences, facilitating reflection and, even, training, biography as a theoretical
form still presents a number of difficulties. These can be used as questions
for formulating a voice of the pedagogies of experience. Therefore, this article raises
questions concerning this theoretical form and rethinks the feasibility of this method
- …