437 research outputs found
Passejar-se nu per Barcelona, avui
(CAT) El cas de mostrar-se en nuesa constitueix un aspecte digne a tenir en compte dins de l’àmbit de la presentació pública del cos. El nudisme a Catalunya ja té una certa tradició. Però a més a més d’aquesta pràctica -més o menys socialment acceptada- són cada vegada més les diferents situacions en les quals hom es mostra nu amb finalitats provocatives, reivindicatives o senzillament de caire lúdic. Recentment s’ha encunyat el terme nuditista. Si nudista és aquell que viu la nuesa en marcs socialment establerts, el càmping naturista per exemple, el nuditista, en canvi, defensa el dret no només a la nuesa sinó a anar amb tanta o tan poca roba com es desitgi a qualsevol situació.
En aquest article es farà una breu presentació del moviment nuditista i de tot el que implica la seva pràctica, intentant al mateix temps, des del punt de vista teòric, esbossar algunes claus d’anàlisi pel que es refereix a la problemàtica de la nuesa a la nostra societat.(EN) Nudity constitutes an interesting case in regard to the social presentation of the body. Nudism in Catalonia is not a new phenomenon. Besides this more or less socially accepted practice, however, today it is possible to observe more and more situations in which nudity is used with provocative intent, as a form of protest, or simply as recreation.
Recently the term nuditist has been coined. If a nudist is the person whose nudity is confined to particular spaces within socially established frameworks – the nudist camp, for instance – nuditists defend the right not only to nudity but also to the use of as much or as little clothing as desired in any situation. In this article the author describes the practices of the Catalan nuditist movement and their implications, and outlines an analytic approach to the question of nudity in Catalan society.Peer reviewe
Las fronteras interiores de nuestro universo musical. El caso de las músicas populares.
[EN] THE TRIPARTlTlON OF OUR MUSICAL UNIYERSE in fine art, folk and popular music still has today a certain importance whitin the conceptualizations we establish in order to understand our musical reality. This classification clearly impinges on the research approaches of ethnomusilcology or anthropology of music and on the internal configuration of musicology as well. Several attempts at defining popular music start precisely from this tricotomic view of musical reality. But, in fact, they are very fragile and debatable categories; and aboye all, they are so close to situational moments of the social and political arena, that their operativity for research on the musical phenomenon becomes very questionable.[ES] LA TRIPARTICIÓN DE NUESTRO UNIVERSO musical en música culta, tradicional y popular moderna posee todavía una cierta importancia dentro de las conceptualizaciones que establecemos para entender nuestra realidad musical e incide poderosamente en la configuración interna de la musicología, así como en las estrategias de investigación de la etnomusicología o de la antropología de la música. Muchos intentos de definición de lo que es en la actualidad la "música popular" parten precisamente de esta visión tricotómica de la realidad musical. Pero, de hecho, se trata de una serie de categorías sumamente frágiles y dudosas, y sobre todo tan estrechamente ligadas a los momentos coyunturales del ámbito social y político, que hace realmente cuestionable su operatividad en el campo de la investigación sobre el fenómeno musical.Peer reviewe
Social presentation of the body, postcoloniality and discourses on modernity
(ES) El cuerpo constituye un privilegiado ámbito de trabajo para indagar sobre cómo se conceptualiza y
manifiesta la modernidad en cualquier sociedad. El objetivo de este artículo es contribuir a una mejor
comprensión de los procesos de modernización en el contexto de las sociedades africanas a partir
precisamente de la problemática de la presentación social del cuerpo. Tras una breve discusión sobre
la tan controvertida dicotomía “tradición‐modernidad”, en el artículo se elabora un marco teórico
centrado en la relación que podemos establecer entre presentación social del cuerpo y discursos sobre
la modernidad. Si esta problemática posee un indudable interés para el ámbito académico, resulta
innegable que también posee relevancia social y constituye, además, un tema claramente político.
La subalternización, ya se trate a nivel de clase, de género, de etnia o de edad se sirve de la presentación
social del cuerpo para marcar, justificar o mantener relaciones jerárquicas de orden social.(EN) The study of the body is an excellent field from which to investigate how modernity is conceptualized
and expressed in any society. The aim of this article is to contribute to a better understanding of
modernization processes in the context of African societies through the issue of the social presentation
of the body. After a brief discussion on the controversial "tradition‐modernity" dichotomy, the
article develops a theoretical framework focusing on the relationship that we can establish between
social presentation of the body and discourses about modernity. If this issue has an undoubtable interest
in the academic milieu, it is undeniable that it also has social relevance and constitutes a clearly
political topic as well. Subalternization ‐whether at the level of class, gender, ethnicity or agemakes
use of the social presentation of the body to mark, justify or maintain hierarchical relationships
of social order.Peer reviewe
Jornades Iberoamericanes d'Etnomusicologia. II Trobada d'Etnomusicòlegs Iberoamericans. (Barcelona, del 30 de juny al 2 de juliol de 1995)
El nacionalisme com a fenomen etnicitari
El nacionalisme té unes ciares funcions socials. És un recurs cultural -entre molts d'altres- que permet aglutinar individus tot despertant el sentiment de solidaritat i afavorint el treball conjunt per dur endavant una empresa comuna. És un dels diversos recursos que la persona té al seu abast per sentir-se partícep d'una comunitat que va més enllà de la família, el clan o el villorri. És una força social dinamitzadora que pot ésser realment positiva sempre que se sapiga mantenir completament al marge de fenomens com el xovinisme i la xenofòbia amb les quals durant la historia s'ha associat facilment.Peer reviewe
Els goigs de Nostra Senyora de La Roca
Aquesta comunicació té per objecte presentar una andlisi antropològico-cultural
dels goigs de Nostra Senyora de la Roca, goigs que, actualment, es canten a la vila de Mont-roig del Camp (Baix Camp). El tema es troba, potser, una mica al marge dels objectius centrals del congrés; gosarem, però, disculpar-nos tot recordant que Higini Anglès mateix, en els seus estudis,
també demostri tenir un cert interès per aquest gènere literario-musical, tan
arrelat a la nostra cultura popular.Peer reviewe
Algunas notas sobre el Ekong en Guinea Ecuatorial
El ekong constituye una relativamente moderna noción de brujería. El especialista en ekong transforma a sus víctimas en muertos vivientes para obligarlas a trabajar en beneficio de otra persona. En este texto se describe la creencia del ekong según datos empíricos obtenidos en Bata, Guinea Ecuatorial, durante los años 2006 y 2007. En el artículo se realizan asimismo una serie de reflexiones de carácter más general sobre la labor interpretativa del antropólogo sobre este tipo de fenómenos.Peer reviewe
La medicina popular en Cataluña
---> Em este artículo se presenta al lector una visión global y analítica de la medicina popular catalana. Para ello el autor establece cuatro modelos terapéuticos diferentes (aditivo, expresivo, mecánico y personalista) los cuales permiten un eje de articulación de utilidad para el análisis, y al mismo tiempo permiten que el autor prescinda de las categorias habituales (medicina popular "empírica", "mágica" y "religiosa") que se utilizan normalmente para describir este campo de estudio.---> In this article, the reader is given a global and analytical view of popular Catalan medicine. To this end, the author postulates four different therapeutic models (additive, expressive, mechanical and the personal self); these provide a useful articulating axis for the analysis, and at the same they permit the reader to forget the usual categories (popular medicine «empirical», «magical» and «religious») that are normally used to describe this field of study.---> Dans cet article on présente au lecteur une vision globale et analytique de la médicine populaire catalane. Pour cela, l'auteur etablit quatre modéles thérapeutiques différents (additif, expresif, mecanique et personaliste) qui servent diaxes articulants pour l'analysis et que en meme temps leurs permettent de se paser des categories habituelles (medicine populaire empirique, magique et religieuse) que s'utilisent pour décrire l'ambiance d'étude.---> In diesem Artikel wird eine zusammenfassende Analyse der traditionellen Velksmadizing Katalanians angeosten. Der Verfasser stallt in seiner Untersuchung vier verschiedane terapeutische Modelle (additives, expressives, mechanisches und pesonalistisches Modell) fest, die ihm arlauben von der herkömmlichen Ferschungketegarien «empirizche», «magischea» und «religiöse» Volksmedizin bei seiner Analyse abzuseken.---> In questo articolo si presenta allettore una visione globale e analitica della medicina popolare catalana. Per esso l'autore stabilisce quattro modelli terapeutici differenti (additivo, expressivo, maccanico e personalista) che servono come assi articolatori per l'analisi e che a loro volta le permettono di prescindire dalle categorie abituali (medicina popolare «empirica», «magica» e «religioso») che si utilizzano per descrivere questo campo di studio.---> En aquest article, es dóna al lector una visió global i analítica de la medicina popular catalana. Amb aquesta finalitat, l'autor postula quatre models terapèutics diferents (additiu, expressiu, mecànic i personalista), els quals proporcionen un eix d'articulació d'utilitat per a l'anàlisi, i al mateix temps permeten que el lector s'oblidi de les categories habituals (medicina popular "empírica", "màgica" i "religiosa") que s'utilitzen normalment per a descriure aquest camp d'estudi.Peer reviewe
Práctica festiva y tradición en las celebraciones urbanas actuales
En este artículo se analiza el papel que juega la tradición, de manera especial aquella socialmente percibida como folklore, dentro de las celebraciones festivas actuales. Se tematiza el hecho de que la obvia complejidad del conjunto de agentes sociales que participa en ellas a la fuerza tiene que incidir en la manera cómo se presenta y percibe una tradición en la que la dimensión espectáculo y la escenificación constituyen la nota dominante. Asimismo se presta una especial atención a la problemática de la disonancia axiológica.Artikulu honetan tradizioak duen papera aztertzen da, bereziki sozialki folklore gisa, gaur egungo jai-ekitaldien barnean hartzen dena, Azpimarratzen da tradizio haietan parte hartzen duten gizarte-agenteen multzoaren konplexutasun nabariak, halabeharrez eragina izan behar duela tradizio bat aurkezteko eta hautemateko moduan, non ikuskizuna dimentsioa eta antzezpena nagusi diren. Hala ber, arreta berezia jartzen zaio disonantzia axiologikoaren problematikari.Cet article analyse le rôle de la tradition et tout spécialement celle socialement perçue comme folklore dans les célébrations festives actuelles. Il thématise sur l'évidente complexité de l'ensemble des acteurs sociaux concernés, qui doit nécessairement influer sur la manière de présenter et de percevoir une tradition dans laquelle la dimension de spectacle et la scénification constituent la note dominante. En accordant une attention particulière à la problématique de la dissonance axiologique.This article examines the role played by tradition, particularly of the tradition socially perceived as folklore, in today's festive celebrations. It discusses the fact that the obvious complexity of the group of social agents participating in these celebrations must forcibly have a bearing on the presentation and perception of a tradition whose dimension as a show and whose mise en scene are the dominant aspect. Special attention is also paid to the problem of axiological dissonance
- …