2,373 research outputs found
Social Networks
We survey the literature on social networks by putting together the economics, sociological and physics/applied mathematics approaches, showing their similarities and differences. We expose, in particular, the two main ways of modeling network formation. While the physics/applied mathematics approach is capable of reproducing most observed networks, it does not explain why they emerge. On the contrary, the economics approach is very precise in explaining why networks emerge but does a poor job in matching real-world networks. We also analyze behaviors on networks, which take networks as given and focus on the impact of their structure on individuals’ outcomes. Using a game-theoretical framework, we then compare the results with those obtained in sociology.random graph, game theory, centrality measures, network formation, weak and strong ties
Exact solutions in Scalar Field Cosmology
Treballs Finals de Grau de Física, Facultat de Física, Universitat de Barcelona, Curs: 2023, Tutor: Jorge Guillermo RussoThe super-potential method is used to obtain exact solutions for scalar fields interacting with gravity. Exponential and hyperbolic potentials are studied and their cosmological behaviour is analysed. Universes exhibiting diverse expansion and contraction phenomena arise from this models and are characterise
Bruguera i Talleda, Jordi (2006): Diccionari de la formació de mots. Barcelona: Enciclopèdia Catalana, 357 p. (Diccionaris complementaris, 7)
Els dons de l’educació: dels altres, del regal de la cultura i d’una missió de salvació
Activar el desig d’educar, seduir el nostre alumnat per a recuperar el plaer d’aprendre en la societat de la informació i de la cultura audiovisual només es pot aconseguir aprofitant els recursos de la cultura de la iconosfera i conciliant antics antagonismes psicològics, sociològics i culturals: emoció i raó, mite i ciència, plaer i esforç, imatge i paraula Algunes de les principals lloses que dificulten els camins de transformació i innovació docent les podem sintetitzar en les següents: la cultura del toreig o de l’evitació, la cultura de la culpa, la cultura de la queixa, la cultura del turista o del col·leccionista, la cultura de la comoditat, la cultura del franctirador o la cultura arborescent i la cultura professionalista Les mestres i els mestres que fan possibles alguns dels somnis educatius de major justícia social, sense cap lloc a dubtes, són persones vitalistes, compromeses amb el seu temps i amb les seues gents, implicades en la seua pròpia realitat social i históricaActivating the desire to educate; captivating our students to regain the pleasure of learning in the information society and the audiovisual culture can only be achieved using the resources of the culture of iconosphere and reconciling old psychological, sociological and cultural antagonisms: reason and emotion, myth and science, pleasure and effort, word and image. We can summarize some of the main slabs that impede the path of transformation and innovation in teaching as follows: the culture of dodging or avoidance, the culture of blame, the culture of complaint, the culture of the tourist or the collector, the culture of comfort, the culture of the sniper or the arborescence and the professionalizing culture. Teachers who make possible some of the educational dreams of a greater social justice, without any doubt, are vital people, committed with their time and their fellow human beings; people involved in their own social and historical reality
Una primera aproximació a l'ús d'insectes per a la fabricació de productes alimentaris per el consum humà i/o animal
Recently, some developed countries (like Europeans or north Americans) have started to introduce the feasibility of the consumption, the rearing and the commercialization of products elaborated partially or totally with insects, which are thought for being used as human food or animal feed, and that is why it is believed to seem interesting to do a bibliographic compilation of the state of the regulation, the commercialization, the production and advantages and disadvantages of the use of insects from a nutrition, environmental and economic perspective. Nowadays, there are around 2000 insect species considered edible, and developing countries are those where more amount of them are eaten. On the regulation side, it is found that neither European legislation nor foreign normative is clear when referring to practices related to insect consumption. Insects can be not only a good source of proteins, but also an important source of minerals (K, Ca, Mg, Fe) and fats. On the environmental side, as some studies say, the use of insects as a source of protein results in a lower carbon and water footprint and a lower use of landing compared to other livestock (beef, pork, poultry, lamb etc.), nevertheless, it's efficiency viable only if it is produced on a large scale. It can't be forgotten that the introduction of insects may have negative aspects, including those three perspectives (nutritional, environmental and economic), but in any case, these are consequences shown to be minimal comparing with the benefits that it brings and that can still be reduced.Recentment s'està començant a introduir en països desenvolupats (com els europeus o els nord americans) el consum, la cria i la comercialització de productes elaborats parcialment o totalment amb insectes, que van dirigits tan a l'alimentació humana com a l'animal, per això, s'ha cregut interessant fer una recopilació bibliogràfica sobre l'estat de la reglamentació, la comercialització, la producció i els avantatges i desavantatges que pot suposar el seu ús com aliment des de les vessants nutricional, ambiental i econòmica. Actualment estan considerades com a comestibles unes 2000 espècies d'insectes, sent els països en vies de desenvolupament els principals consumidors. A nivell de reglamentació es troba que tan la legislació europea com la de fora d'Europa no és clara en referent a aquestes pràctiques relacionades amb el consum d'insectes. S'ha vist que els insectes poden ser una font important de proteïna, a més de minerals (K, Ca, Mg, Fe) i de greixos. A nivell ambiental, segons diversos estudis, el seu ús com a font de proteïna comporta una menor petjada de carboni, petjada d'aigua i utilització del terreny en comparació a altres animals de granja (bestiar boví, porc, aviram, xai, etc.), ara bé, la seva rendibilitat econòmica és viable si es produeix a gran escala. No s'ha d'oblidar que la seva introducció pot comportar aspectes negatius tan a nivell nutricional, ambiental o econòmic, però en qualsevol cas són conseqüències que es poden anar minimitzant i que són mínimes en referent als beneficis que poden aportar.Recientemente se está empezando a introducir en países desarrollados (como los europeos o los norte americanos) el consumo, la crianza y la comercialización de productos elaborados parcialmente o totalmente con insectos, que van dirigidos tanto a la alimentación humana como la animal, por eso, se ha creído interesante hacer una recopilación bibliográfica sobre el estado de la reglamentación, la comercialización, la producción y las ventajas y desventajas que puede suponer su uso como alimento des de las vertientes nutricional, ambiental y económica. Actualmente están consideradas como comestibles unas 2000 especies de insectos, siendo los países en vías de desarrollo los principales consumidores. A nivel de reglamentación se encuentra que tanto la legislación europea como la de fuera de Europa no es clara en referente a estas prácticas relacionadas con el consumo de insectos. Se ha visto que los insectos pueden ser una fuente importante de proteínas, además de minerales (K, Ca, Mg, Fe) y de grasas. A nivel ambiental, según diversos estudios, su uso como fuente de proteína conlleva una menor huella de carbono, huella de agua y utilización del terreno en comparación a otros animales de granja (ganado vacuno, cerdo, aves, cordero etc.), no obstante, su rentabilidad económica es viable si se produce a gran escala. No se tiene que olvidar que su introducción puede comportar aspectos negativos tanto a nivel nutricional, ambiental o económico, pero en cualquier caso son consecuencias que se pueden ir minimizando y que son mínimas en referente a los beneficios que pueden aportar
- …