32 research outputs found
One size doesn't fit all : A thematic analysis of interviews with people who have stopped participating in Narcotics Anonymous in Norway
publishedVersio
Revisiting the âThe Breakfast Clubâ: Testing Different Theoretical Models of Belongingness and Acceptance (and Social Self-Representation)
The current work tests different theoretical models of belongingness and acceptance as fundamental needs for human motivation. In the current study, 372 participants were presented with 52 different items measuring five different theoretical models of belongingness (with a total of 32 items) and three different theoretical models of acceptance (with a total of 20 items). In a first step, Confirmatory Factor Analysis (CFA) failed to provide support for these eight theoretical models. In a second step, we therefore applied Exploratory Factor Analysis yielding three factors, which we interpreted as communicating: (1) Belongingness, (2) Emotion-Acceptance, and (3) Social Self-Representation. In a third step, these three factors were corroborated by a CFA. We discuss how these two factors of âbelongingness,â âemotion-acceptanceâ respond to the literature on the need to belong and be accepted, and we reflect on how âsocial self-representationâ seems to be an alternative motivation for how we present ourselves to our social relations to fulfill our needs.publishedVersio
âItâs like being stuck on an unsafe and unpredictable rollercoasterâ : experiencing substance use problems in a partner
publishedVersio
Gravides røykevaner i Aust-Agder : rapport fra et prosjekt i regi av Høgskolen i Agder, pü oppdrag av Fylkesmannen i Aust-Agder
"Prosjektets varighet: 1/1-2004 - 31/12-2004"Mülgruppe for surveyundersøkelsen var samtlige kvinner hjemmehørende i
Aust-Agder som fødte fra 1/1-04 tom 31/12-2004. Det ble det utlevert 851
spørreskjemaer. 734 svar innkom, dvs. en svarprosent pü 86,3 %. 241 kvinner
(32,8 %) bekreftet at de røkte ved svangerskapets start. Undersøkelsen viste
at hvorvidt kvinnene definerte seg som røykere i stor grad var avhengig av
hvordan spørsmül om røykevaner ble stilt. Alle grader av røyking inkludert
angav 200 (27,2 %) av kvinnene at de røkte etter fødsel. Røykenedgang i
løpet av svangerskapet i forhold til totalutvalget var altsü pü 5,6 %. Det vil si at
17 % av de som røkte ved svangerskapets start sluttet i løpet av
svangerskapet. Størst prosentvis nedgang var det i aldersgruppen 16-20 ür
med over 30 %. Omkring halvparten av de som røkte ved svangerskapets start
begynte ü røkte da de var mellom 13 og 15 ür, over 85 % i alderen 13-18 ür.
Av âensligeâ kvinner røkte nesten halvparten etter fødsel. Lavest røykeprosent
hadde gifte kvinner (20 %), høyest hadde separerte kvinner med 80 %.
Sett i forhold til yrkesgrupper var det ved svangerskapets start flest røykere
blant âhjemmevĂŚrendeâ med 45 %, tett fulgt av âservicenĂŚringenâ. Innen
helse- og sosiale yrke var røykeprosenten godt over 30 %. Lavest
røykeforekomst ved svangerskapets start ble rapport innen akademiske yrker.
Det var prosentvis flest kvinner innenfor helse- og sosialfaglige yrker som
sluttet ü røyke i løpet av svangerskapet, fulgt av sykepleiere/ hjelpepleiere/
omsorgsarbeidere, studenter/ elever og âservicenĂŚringenâ. De
yrkeskategoriene som prosentvis i minst grad stumpet røyken var kvinner i
lĂŚreryrker, innen offentlig forvaltning og âhjemmevĂŚrendeâ. Innen kategorien
âhandverkâ hadde ingen av kvinnene sluttet ĂĽ røyke i løpet av svangerskapet.
Ved røyking relatert til utdanning fremgikk at tre kvinner med barneskole som
høyeste utdanning røkte ved svangerskapets start, ingen sluttet i løpet av
svangerskapet. Over halvparten av kvinnene som hadde ungdomsskole som
høyeste utdanning røkte ved svangerskapets start, heller ikke i den gruppen
var det noen som sluttet. Over 40 % av de pü videregüende nivü røkte ved
svangerskapets start, mot litt over 20 % for de med høgskole eller tilsvarende
som høyeste utdanning. Kvinner med utdanning pü universitetsnivü hadde
laveste røykerate ved svangerskaps start, og var ogsü den gruppen som
hadde prosentvis størst røykeslutt i løpet av svangerskapet. Kvinner med
grunnskole/ ungdomskole som lengste fullførte utdanning var overrepresentert
blant de som røkte ved svangerskapets start, og blant de som ikke hadde
sluttet eller hadde gjort forsøk pü ü slutte i løpet av svangerskapet. Det var
signifikant sammenheng mellom respondentenes - og deres foreldres
røykevaner, büde tidligere og nüvÌrende. 35 % av de som røkte etter fødsel
hadde ektefelle eller samboer som var røker, mot vel 10 % i gruppen som aldri
hadde røkt. 70 % av de som røkte etter fødsel hadde venner/ naboer som
røkte, mot 32 % av de som aldri hadde røkt.
Nesten 66 % av de som røkte ved svangerskapets start hadde mottatt
skriftelig informasjon om røykens skadevirkninger, tre av fire hadde lest den.
Over 70 % av de som røkte ved svangerskapets start rapporterte at de hadde
fütt informasjon om røykens skadevirkninger ved første svangerskapskontroll,
85 % av de som sluttet i løpet av svangerskapet fikk slik informasjon. Av de
som fremdeles røkte etter svangerskapets slutt hadde vel 60 % fütt slik
informasjon. Bare en av de som har sluttet i løpet av svangerskapet opplyste
at hun ikke hadde fütt informasjon i løpet av svangerskapet. 40 (25,8 %) av de
som fremdeles røkte rapporterte at de ikke hadde fütt slik informasjon.
I gruppen der büde allmennlege, gynekolog og jordmor ble anført ü ha utført
svangerskapskontroll, ble det registrert prosentvis fĂŚrrest âikke-informerteâ.
Nesten 70 % av de som fremdeles røkte bekreftet at de hadde planlagt ü slutte
ved graviditet. De hadde ogsü forsøkt ü slutte i løpet av svangerskapet uten ü
klare det. Litt over 11 % fikk tilbud om røykeavvenning under svangerskapet.
49 av 51 kvinner som røkte etter fødsel, og som svarte pü spørsmület om
planer for røykeslutt, regnet med ü slutte ü røyke innen fem ür. Lav
svarprosent gjør tallene usikre. De aller fleste som røkte etter fødsel var i
større eller mindre grad opptatte av røykeslutt. Under 10 % angav at de ikke
hadde tenkt ü gjøre noe med det. Dette utfordrer vürt helsevesen i det ü
iverksette tiltak som trigger deres âopptatthetâ slik at det kan bevirke en
atferdsendring. Helserisiko ble vurdert som den desidert viktigste faktor for ĂĽ
slutte ü røyke büde hos røykere og ikke-røykere, fulgt av helsegevinst. Det er
verdt ü merke seg at over halvparten av de som røkte etter fødsel var
engstelige for ü gü opp i vekt hvis de sluttet ü røyke. Mer enn halvparten
unnlot ü svare pü dette spørsmület
Change and stability : Within-person life satisfaction over a 20-year period using data from the HUNT survey
publishedVersionPaid Open AccessUNIT agreemen
Age groups changes in self-rated health: A prospective longitudinal study over a 20-year periodising Health Suirvey of North Trøndelag data.
Background: The aim of the study was to investigate changes in self-rated health (SRH) between different age groups and sexes over a 20-year period. Methods: Data were retrieved from the large longitudinal Health Survey of North Trøndelag, Norway, which includes data collected from more than 190,000 participants aged 20â70+ years between the years 1984 and 2008. Data were analysed using logistic regression and adjusted for sex. Results: From 1984 to 2008, the odds of scoring higher on SRH decreased by 46% in the youngest age group (20â29 years) and increased by approximately 35% in the middle-aged and older age groups (40â70+ years). When considering sex differences, women in most age groups scored lower than the men on their SRH. Conclusions: Our finding suggest a trending shift in SRH, with a reduction in the youngest age group (20â29 years) and an increase in the middle-aged and older age groups (40â70+ years). Despite the sex differences being small, our data indicate that in most age groups, women tend to score lower than men on their SRH. Future studies should focus on these trends to understand better the mechanisms underlying these changes in SRH and to follow future trends to see if the trend is reinforced or diminished.publishedVersio
Experiences of a non-clinical set of adolescents and young adults living with persistent pain : a qualitative metasynthesis
publishedVersio
Experiences of a non-clinical set ofadolescents and young adults living with persistent pain: a qualitative metasynthesis
publishedVersio
Finding ways to carry on : stories of vulnerability in chronic illness
Purpose: In this study, we explore the lived experiences of chronic illness in four groups of patients; children with asthma, adolescents with diabetes, young adults with depression, and adult patients with chronic, obstructive pulmonary disease (COPD). Persons living with chronic illness are often designated as vulnerable. This study builds on the assumption that being vulnerable belongs to being human, and that vulnerability also might entail strength and possibilities for growth.
Methods: A narrative analysis was undertaken to illuminate how experiences of vulnerability were narrated across the four patient groups, presenting four individual stories, one from each of the patient groups.
Results/conclusion: The stories illuminate how living with a chronic illness implies differing capabilities and capacities dependent on the specific condition. At the same time the stories point to how various abilities and challenges in living with chronic illness can be alleviated or seen as resources. Considered together, the stories underscore how ´finding ways to carry on´ in chronic illness requires interpretational work. By calling upon resources among significant others, in the surroundings and in oneself, the narrator can find ways of interpreting living with chronic illness that might open towards a hopeful future