495 research outputs found
Percutaneous Coronary Intervention in Patients with Atrial Fibrillation: A Study of Factors Affecting Outcome, with a Special Emphasis on Periprocedural Antithrombotic Treatment
Antithrombotic treatment of patients with atrial fibrillation (AF) undergoing percutaneous coronary intervention (PCI) is a delicate balancing between the risk of thromboembolism and the risk of bleeding.
The purpose of this dissertation was to analyze current antithrombotic treatment strategies at the periprocedural stage and report outcomes in-hospital and at 1-month follow-up, and to evaluate the effect of renal impairment and predictive values of various bleeding scores on 1-year outcome after PCI in patients with AF.
The first article was based on retrospective data from 7 Finnish hospitals between 2002–2006 (n=377), while the others were based on a prospective 17-center European register (AFCAS) gathered between 2008–2010 (n=963).
The main findings in patients with AF undergoing PCI were: The use of glycoprotein IIb/IIIa inhibitors during PCI was associated with a four- to five-fold increase in the risk of major bleeding (I). Uninterrupted warfarin treatment did not increase perioperative complications and seemed to decrease bleeding complications compared to heparin bridging (II). Already mild renal impairment (eGFR 60–90mL/min) was associated with a 2.3-fold risk of all-cause mortality during the 12 months following PCI (III). Major adverse cardiac events occurred in 4.5% and bleeding complications in 7.1% of patients in the AFCAS register by 1-month follow-up (IV). In a study of patients in AFCAS register, all currently used bleeding risk scores were poor predictors of bleeding complications by 1-year follow-up (V).
The findings will help improve treatment strategies for this fragile patient population with a high risk of bleeding and thrombotic complications.Siirretty Doriast
Miehittämättömien ilma-alusten soveltuvuus kunnallisen ympäristövalvonnan työkaluksi
Kuntien ympäristöviranomaiset ovat velvoitettuja suorittamaan ympäristövalvontaa. Miehittämättömät
ilma-alukset (droonit) voivat helpottaa ympäristövalvontaa mutta niiden soveltuvuutta kunnallisen
ympäristövalvonnan työkaluksi ei ole tutkittu. Tässä työssä tarkasteltiin, miten kunnat ovat käyttäneet
drooneja, ja testattiin droonien soveltuvuutta ympäristövalvontaan ja tarkastustyöhön roskittumisen
seurantaa esimerkkinä käyttäen.
Tutkimuksen ensimmäisessä osassa Suomen kuntien ympäristöviranomaisille, Ruotsin
kunnille ja Eurocities WG Waste -ryhmään kuuluville kunnille (n = 512) lähetettiin kysely, jossa kysyttiin
droonien käyttösovelluksia, käytön tiheyttä, onnistumisastetta, epäonnistumisten syitä ja tulevaisuuden
suunnitelmia. Kyselyn tulokset analysoitiin kuvailevan tilastoanalyysin avulla. Tutkimuksen toisessa
osassa droonia käytettiin roskamonitorointitutkimuksessa neljässä kohteessa Helsingissä. Otetuista
droonikuvista laskettiin visuaalisen havainnoinnin avulla roskat kategorioittain ja lehdet.
Droonikuvahavainnoinnin tarkkuutta arvioitiin vertaamalla havaittujen roskien lukumäärää maastossa
tehtyyn roskien laskentaan. Yhdessä kohteessa droonikuvahavainnointia teki myös kontrolliryhmä. Sen
tarkoitus oli mitata tulosten vääristymää, joka syntyy, kun sama yksilö suorittaa sekä maastotutkimukset
että laskennat kuvista. Tulosten tilastolliseen analysointiin käytettiin Wilcoxonin merkittyjen sijalukujen
testiä ja Cronbachin α -reliabiliteettitestiä.
Kyselyn osallistumisprosentti oli alhainen, 3,7 % (n = 19). Käytettyjen sovellusten kirjo oli
laaja ja painottui sovelluksiin, joissa droonia oletettavasti ohjataan manuaalisesti. Käyttö oli erittäin
onnistunutta. Tärkeimmät epäonnistumisen syyt olivat säätekijät sekä tietotaidon puute. Droonit olivat
osa valtaosan tulevaisuudensuunnitelmia. Roskamonitorointitutkimuksessa suoritettujen
droonikuvahavainnointien tarkkuus maastotutkimukseen verrattuna oli 90,5 % vain roskat ja 87,5 %
myös lehdet huomioiden, eivätkä droonikuvahavainnoinnit ja maastotutkimukset erinneet toisistaan
tilastollisella merkitsevyydellä. Etenkin lehdet osoittautuivat haastaviksi havaita kuvista.
Kontrolliryhmän havainnointitarkkuus verrattuna maastotutkimukseen oli 67,9 % vain roskat ja 49,0 %
myös lehdet huomioiden, jolloin kontrolliryhmän ja maastotutkimuksen tulokset erosivat tilastollisella
merkitsevyydellä (p = 0,028). Kontrolliryhmän sisäinen reliabiliteetti oli suhteellisen korkea, α = 0,776
ilman lehtiä ja α = 0,805 lehtien kanssa. Tulosten perusteella droonit ovat tarpeeksi tarkkoja ja
sovelluksiltaan monipuolisia sopiakseen kunnallisten ympäristöviranomaisten valvonta- ja
tarkastustyökaluiksi. Drooneilla on kyky täydentää maastokäyntien havaintoja tai tietyin edellytyksin
jopa korvata ne itsenäisenä havainnointimetodina. Sovellusten ja havainnonititapojen kehitystyölle sekä
jatkotutkimukselle droonien käytöstä kunnissa on lisätarvetta.Municipal environmental authorities are required to conduct environmental monitoring. Unmanned aerial
vehicles, UAVs, may be helpful in environmental monitoring but their applicability as a tool for
municipal environmental monitoring has not been studied. In this thesis it was studied, how municipalities
have been utilizing UAVs. Additionally, UAVs applicability for environmental monitoring and
inspection work was tested using a litter monitoring experiment as an example.
In the first part of the study, a questionnaire was sent to municipal environmental authorities
in Finland, to municipalities in Sweden and to those participating in Eurocities WG Waste group
(n = 512), covering the used applications, their utilization frequencies and successfulness, reasons for
failures and future plans. The results were analyzed using descriptive statistics. In the second part of the
study, a UAV was utilized in a litter monitoring experiment on four sites in Helsinki. Litter by category
and leaves were counted based on visual observations from UAV imagery. The accuracy of UAV imagery
detection was assessed by comparing its and ground assessment (GA) results. On one site, a control group
also carried out UAV imagery detections in order to assess the magnitude of bias or offset occurring when
both the GA and the litter detection from UAV imagery are conducted by a single individual. The
Wilcoxon signed rank and Cronbach’s α reliability tests were used for statistical analysis of the results.
Response rate of the questionnaire was low, 3.7% (n = 19). The pool of used applications was
extensive and covered a variety of monitoring and inspecting targets with emphasis on the presumably
manually piloted applications. Utilization was very successful. The most important reasons for failures
were poor weather followed by lack of information and expertise. UAVs were included in the future plans
of most participants for municipal environmental monitoring purposes. The UAV imagery detection
accuracies of litter and leaves compared to the GA results were high, 90.5% for litter and 87.5% for litter
and leaves, and no statistically significant differences existed between the assessment results. Especially
leaves proved challenging to detect from UAV imagery. The control group’s detection accuracies were
67.9% without and 49.0% with leaves, and with leaves the results differed with statistical significance
(p = 0.028). The internal reliability of the control group was relatively high, α = 0.776 without and
α = 0.805 with leaves. UAVs are deemed sufficiently accurate and versatile as monitoring and inspecting
tools for municipal environmental authorities. They have the capability to complement ground
assessments or, with certain prerequisites, even function as an independent monitoring method. Further
application and detection method development and research on municipal UAV utilization are needed
Henkilökohtaisen toimintakyvyn arviointimenetelmän soveltuvuus suomalaiseen käytäntöön : Keskeiset havainnot PCA-menetelmästä (Personal Capability Assessment)
Etelä-Pohjanmaalla toteutettujen perhetyön kehittämishankkeiden juurtuminen perhetyöhön työntekijöiden näkökulmasta
Opinnäytetyössämme tutkimme, miten Etelä-Pohjanmaalla toteutetut perhetyön kehittämishankkeet ovat juurtuneet perhetyöhön, ja millaisia asioita erilaiset hankkeet ovat tuoneet perhetyöhön. Tarkoituksena oli lisäksi selvittää, millaisena perhetyön toteuttajat näkevät hanketyön ja pidetäänkö sitä yhtenä toimivana kehittämisen välineenä. Aiheen valintaan vaikutti sen ajankohtaisuus, sillä lapsi- ja perhepalvelut ovat muutoksen alla seuraavien vuosien aikana ja kehittämistyötä tehdään jokaisessa maakunnassa.
Tutkimuksemme on laadullinen eli kvalitatiivinen. Se on tehty yhteistyössä Järvi-Pohjanmaan sekä Kuntayhtymä Kaksineuvoisen perhetyön toteuttajien kanssa. Haastattelimme kahdeksaa perhetyöntekijää/-ohjaajaa teemahaastattelujen avulla. Teemat muotoutuivat mukana olleiden hankkeiden tulosten pohjalta, joissa tulee esille niitä asioita, mitä alueilla on kehitetty ja mitkä ovat siirtyneet käytäntöön. Teemat olivat yhteistyö, perhetyön toteuttamismuodot sekä suhtautuminen hankkeisiin. Myös tulokset ovat analysoitu teemojen pohjalta.
Tutkimustulokset kertovat, että kehittämishankkeet koetaan toimivimpina isompia asioita kehitettäessä, jolloin työskentely olisi monialaista ja ulkoapäin ohjattua. Osa hankkeissa kehitetyistä asioista on yhä käytössä, osa ei ollenkaan. Vaikka hankkeet eivät juurtuneet käytäntöön aina toivotulla tavalla, parhaiksi koetut toimintamallit ja -tavat otettiin käyttöön ja osa kehittyi edelleen. Hankkeiden vaikutukset näkyvät parhaiten silloin, kun kehittämisen kohteet vastaavat alueen tarpeita ja ovat siinä kohtaa ajankohtaisia. Juurtumiseen vaikuttaa lisäksi se, voidaanko työyhteisöstä irrottaa hanketyöhön työntekijää, joka voisi sitoutua täysin kehittämistyöhön sekä pystyisi tuomaan asioita käytäntöön entistä paremmin. Tulosten perusteella hankkeisiin osallistutaan aktiivisesti ja perhetyötä halutaan kehittää, sillä työ elää ajan mukana ja vaatii muutoksia.The purpose of our thesis was to study how family work related development projects are realized in Southern Ostrobothnia, and to see the impact of different projects. In addition, we wanted to find out how family workers see project work and if they see it as one workable development tool. Our subject is topical, because in every region child- and family services are under change during the next years.
This thesis is a qualitative research carried out together with the family workers of Ostrobothnia Lake District and The Federation of Municipalities Kaksineuvoinen. We interviewed eight family workers. The interviews were thematic. The themes were selected based on several projects’ results. They turned out to be cooperation, methods and means of family work and attitude regarding projects. The analysis of the material was according to themes.
The results of this study indicate that the development projects work best when development is directed to larger entities, where working includes multidisciplinary cooperation and is piloted from the outside. Even though the projects will not root completely into practice, the best operating models and procedures were taken into use and further developed. The effects of the projects are best visible when the development meets the needs of the area and when they are topical. The rooting is more likely to happen when workers who partake the development project, can be separated from their own work, therefore they can commit to development work and bring new methods and means to practice even better. The results of this research also show that family workers actively participate in the projects, and they want to develop family work, because the work is changing and it requires continuous development
Kystinen fibroosi harvinainen sairaus hoitotyön haasteena
Opinnäytetyön tarkoituksena oli laatia opaskirjanen sairaanhoitajille. Opaskirjanen sisältää tietoa CF-sairaudesta ja sen hoidon eri osa-alueista. Opaskirjasta
voi hyödyntää sairaanhoitajat ja muut hoitoalan ammattilaiset, kun suunnittelevat, toteuttavat, arvioivat ja kehittävät CF-sairastavien hoitoa.
Opaskirjasta varten laadimme kyselylomakkeen kystistä fibroosia sairastaville ja heidän omaisilleen. Kyselylomakkeella halusimme selvittää kyselyyn
osallistuneilta heidän kokemuksiaan CF-sairaudesta ja sen hoidosta. Kysely toteutettiin toukokuussa 2009. Hengitysliitto Helin harvinaisten rekisterin kautta
lähetettiin 70 kyselylomaketta. Kolmekymmentä (43%) henkilöä palautti lomakkeen.
Kyselyn tuloksista ilmeni CF-sairauden moninaisuus, yksilöllisyys ja hoitojen vaativuus. Tutkimukseen osallistujat kokivat myös sairastuneiden ja heidän
omaisten tukemisen ja kannustamisen tärkeäksi osaksi kokonaishoitoa. Lisäksi tuloksista kävi ilmi, että CF-sairauden diagnoosista tiedon saaminen ja miten se oli kerrottu oli yhteydessä sairastavien suhtautumiseen ja sopeutumiseen sairauteensa tai lapsensa sairauteensa. Tutkimustulosten perusteella vahvistui tieto siitä, että on tärkeää saada opaskirjanen, jossa kaikki CF-sairauden hoidon osa-alueet tulevat esille.
Opaskirjanen on laadittu opinnäytetyön tutkimustulosten, kirjallisuuden ja lääkäreiden sekä eri alojen hoitajien haastattelujen perusteella. Opaskirjasen luotettavuuden lisäämiseksi eri asiantuntijat, kuten lääkärit sairaanhoitajat, ravitsemusterapeutti ja fysioterapeutit ovat lukeneet opaskirjasen tekstit ennen sen julkaisemista. Olemme laatineet opaskirjasen hoitotyön näkökulmasta käyttäen apuna Roper – Logan - Tierneyn elämisen toimintoja. Opaskirjanen
on saatavana Hengitysliitto Helin harvinaisten internetsivulta ja lisäksi opaskirjasta tehdään 100 kappaleen painoserä.This thesis deals with making a guide for nurses. The guide is about The CF-disease and different parts of its treatment. This guide can be an assistance for nurses or other healthcare professionals when planning, practising, evaluating
and improving treatments for people who have CF-disease.
We created a questionnaire for people who have CF-disease and their families. We wanted to find out about their experiences about the CF-disease and its treatments. The questionnaire was implemented in May 2009. The results showed the complexity, individuality and the harshness of treatments in the CF-disease. The informants experienced that supporting and encouraging a person who has the CF-disease and the family is an important part of the process of treating CF. The results also showed that getting the diagnosis of
CF-disease and how the diagnosis was told to the individuals was connected with the attitude to and accepting the disease.
The guide is composed by using the data from the questionnaire results, literature and by interviews of doctors and nurses from different areas of healthcare.
To increase the reliability of this guide it has been proofread by many different experts doctors, nurses, dieticians and physiotherapists before it has been
published. We have created this guide from the healthcare point of view, using the model of Nursing by Roper, Logan and Tierney. The guide is available from Hengitysliitto, from its webpages, and in a paper version. One hundred copies of the guide have been printed
Kotkan kaupungin tiedottajatiimin luominen ja viestintävälineiden kartoitus
Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tehdä Kotkan kaupungille toimiva malli tiedottajatiimiin, jota voitaisiin hyödyntää käytössä. Tavoitteena oli myös tutkia jo käytössä olevia viestintävälineitä ja pohtia mahdollisten uusien viestintävälineiden käyttöä. Viestintävälineiden kartoitus oli tärkeää, jotta pystyttiin valitsemaan tiedottajatiimille toimintaan sopivat viestintävälineet. Lisäksi tavoitteena oli tutkia, miten nykyisiä viestintävälineitä käytetään, ja luoda uusia mahdollisia toimivia viestintävälineitä.
Työmenetelminä käytettiin viestintätutkimusta, alan lähteiden tutkimista, benchmarkkausta haastattelumenetelmin ja haastatteluita.
Työn produktiivisessa osassa tehtiin Kotkan kaupungille toiveiden mukaisesti malli tiedottajatiimistä. Mallissa ehdotettiin muun muassa, miten ja milloin tiimin olisi hyvä kokoontua, ketä tiimiin kuuluu, miten se toimii kriisiviestinnässä ja miten toiminnan jatkuvuus varmistetaan. Produktiivisessa osassa pohjina käytettiin muun muassa muita Suomessa toimivia tiedottajatiimejä. Lisäksi produktiivisessa osassa tehtiin Kotkan kaupungin työntekijöille viestintätutkimus kvantitatiivisella menetelmällä, jossa tutkittiin erilaisten viestintävälineiden käyttöä ja ehdotettiin parannuksia niiden käyttämiseen. Tuloksista saatiin esimerkiksi selville, mitä viestintävälinettä Kotkan kaupungilla käytetään eniten ja mikä uusi viestintäväline kannattaa ottaa käyttöön.
Työssä tuli ilmi, että tiedottajatiimille oli tarvetta, koska alueella ei ollut toimivaa verkostoa, joka tukisi toiminnallaan esimerkiksi alueen viestintää. Viestinnän tutkimusta ja haastatteluita tehtäessä huomattiin myös, että osa Kotkan kaupungin viestintävälineistä oli tarpeellista säilyttää ja lisäksi ottaa käyttöön uusia viestintävälineitä käyttöön sosiaalisesta mediasta.The objective of this thesis was to form a functioning model for a publicity team for the city of Kotka. The aim of the thesis was also to study the communication mediums and examine if it was possible to take into use new communication mediums. It was important to conduct a communication medium survey to be able to choose the
optimal communication mediums for the publicity team. Moreover, the use of the current communication mediums as well as the possibility of creating new mediums was
studied.
The methods of study were communication research, examining the sources of the field in question, and benchmarking through interviews.
The productive part of the thesis consists of a model of a publicist team for the city of Kotka. The model suggests, for example, how and when team should meet, who the members of the team are, how it works in crisis communication, and how it can
ascertain that the operations will continue. The model was based on the publicity team of the city of Jyväskylä, and the network of publicists in Kouvola region. The theoretical part also included a quantitative survey, which charted the city of Kotka
employees’ use of different communication mediums and suggested improvements in their use.
The conclusion the study arrived at was that forming a publicist team was necessary, because there was no functioning network in the region that would lend support to the communication. The study and interviews also showed that the city of Kotka needed to keep some of the communication mediums in use while also adopting new communication mediums from the field of social media
Rakentamisjärjestyksen valinta asuinkorttelituotannossa
Asuinkorttelihanke on usean erillisen rakennusprojektin muodostama kokonaisuus, joka sisältää asuinkerrostaloja ja yhteisen ajoneuvojen pysäköintihallin. Asuinkorttelin rakentamisjärjestys valitaan rakennushankkeen suunnitteluvaiheen aikana, jossa hankkeen projekti- ja työpäällikkö vastaavat yhdessä rakentamisjärjestyksen suunnittelusta. Rakennushankkeen suunnitteluvaiheen päätökset vaikuttavat pitkälle asuinkorttelin toteutukseen, sillä asuinkorttelin rakentaminen kestää useita vuosia. Tuotannon näkökulmasta voidaan päätyä huonoon toteutusjärjestykseen, jos rakentamisjärjestyksen suunnitteluvaiheessa ei ole tunnistettu rakentamisjärjestyksen aiheuttamia vaikutuksia riittävän ajoissa tai tuotanto-organisaatio ei ole kommentoitu korttelihankkeen luonnossuunnitelmia ennen rakentamisjärjestyksen valintaa. Rakentamisjärjestyksen aiheuttamat ongelmat esiintyvät rakentamisvaiheessa erilaisina tuotannon häiriöinä, joiden vuoksi työmaaorganisaation täytyy toteuttaa erilaisia muutoksia suunnitelmissa, väliaikaisjärjestelyissä tai työn suunnittelussa.
Tutkimuksen tavoitteena on kehittää asuinkorttelituotannon rakentamisjärjestyksen suunnitteluvaihetta, että rakentamisjärjestyksen vaikutuksia voidaan arvioida aikaisemmin suunnitteluvaiheen aikana. Tutkimusongelmaan etsittiin vastauksia tutkimuskysymysten avulla, joilla selvitettiin rakentamisjärjestyksen suunnitteluvaihetta, rakentamisjärjestykseen vaikuttavia tekijöitä ja vaikutuksia sekä rakentamisjärjestyksen aiheuttamia haasteita rakentamisvaiheessa.
Tutkimus tehtiin kvalitatiivisena tapaustutkimuksena, joka koostui kirjallisuuskatsauksesta ja haastattelututkimuksesta. Kirjallisuuskatsaus sisältää projektinhallinnan ja rakennushankkeen hallinnan kirjallisuutta, jotka vaikuttavat rakentamisjärjestyksen valinnassa. Tutkimuksen haastattelut suoritettiin teemahaastatteluina, joihin valittiin kohdeyrityksestä ennalta valittuja työntekijöitä. Haastatteluita suoritettiin yhteensä yhdeksän kappaletta ja tutkimuksessa käsiteltiin yhteensä seitsemää eri asuinkorttelitapausta. Tutkimus rajattiin kohdeyrityksen pääkaupunkiseudun asuinkerrostalo tuotantoon, jossa yksi rakennusliike toteuttaa kaikki asuinkorttelin rakennukset.
Tutkimuksen tuloksien perusteella asuinkorttelien rakentamisjärjestyksien valintaan vaikutti viisi päätekijää: pelastautumisratkaisut, autohalli, logistiikka, sijainti sekä tilat ja alueet. Kaikki päätekijät täytyi huomioida aina rakentamisjärjestyksen suunnitteluvaiheessa ja jokainen tekijä vaikutti eri tavoilla toteutukseen. Rakentamisjärjestyksien toistuviksi tuotannon haasteiksi tunnistettiin puolestaan seuraavat viisi tekijää: logistiikka, resurssit, suunnitelmat, aikataulut ja turvallisuus. Tuloksien perusteella kohdeyritykselle ehdotettiin kehitysehdotuksia rakentamisjärjestyksen suunnitteluvaiheeseen ja projektin johtamisjärjestelmään.
Asuinkorttelihankkeen rakentamisjärjestykseen oli vaikea löytää yhtä oikeaa ratkaisua, koska kaikki rakennusprojektit ovat luonteeltaan ainutlaatuisia. Kuitenkin asuinkorttelin rakentamisjärjestyksen huolellinen suunnittelu ja erilaisten vaikutuksien tunnistaminen suunnitteluvaiheen aikana, mahdollistaa tuotannon näkökulmasta toteutettavan asuinkorttelin rakentamisjärjestyksen luomisen.The residential block project is a complex of several separate building projects, including apartment blocks and a shared car park. The construction sequence for a residential block is chosen during the design phase of the project, where the project manager and the site manager are together responsible for designing the construction sequence. Decisions are taken during the design phase of the project will have a major impact on the implementation of the residential block, which takes several years to build. From a production point of view, a poor implementation sequence can result if the effects of the construction sequence are not identified early enough in the planning phase or if the production organization has not commented on the draft plans for the block project before the construction sequence is chosen. The problems caused by the construction sequence occur during the construction phase in the form of various disruptions to production, which require the site organization to make various changes to the plans, temporary arrangements, or work scheduling.
The aim of the study is to develop the planning phase of the construction sequence for residential block production so that the effects of the construction sequence can be assessed earlier in the planning phase. The research problem was answered by means of research questions to identify the design phase of the construction sequence, the factors and effects of the construction sequence and the challenges posed by the construction sequence during the construction phase. The study was conducted as a qualitative case study consisting of a literature review and an interview study. The literature review includes literature on project management and construction project management that influence the choice of construction sequencing. The interviews for the study were conducted as thematic interviews with pre-selected employees from the target company. A total of nine interviews were conducted and the study covered a total of seven different residential block cases. The study was limited to the production of a residential block of flats in the metropolitan area of the target company, where one construction company carries out all the buildings in the block.
Based on the results of the study, five main factors influenced the choice of construction sequences for the residential blocks: rescue solutions, car park, logistics, location, facilities, and areas. All the main factors had to be taken into account at each stage of the design of the development sequence and each factor influenced the implementation in different ways. Five factors were identified as recurring production challenges for the construction sequences: logistics, resources, plans, schedules, and safety. Based on the results, suggestions were made to the target company to improve the planning phase of the construction sequence and the project management system.
It was difficult to find a one solution for the construction sequence of a residential block projects, because all construction projects are unique in nature. However, careful planning of the construction sequence of a residential block and identification of the different impacts during the planning phase will allow the creation of a feasible residential block construction sequence from a production point of view
Äitiemme synnit : Al-Holin suomalaisnaisten ja heidän lastensa kansalaisuuden ulottuvuudet julkisessa keskustelussa
Kymmenet tuhannet ihmiset ympäri maailmaa ovat matkustaneet Isisin alueille Syyriaan ja Irakiin. Isisin vallan romahdettua monet valtiot ovat joutuneet pohtimaan, mitä tulisi tehdä äärijärjestön toiminnassa olleille kansalaisilleen. Iso osa on palannut itsenäisesti kotimaihinsa, mutta varsinkin naisia ja lapsia on siirretty leireihin, kuten al-Holiin. Euroopassa ja muissa länsimaissa terrorismin torjunta on ollut 2000-luvulla tärkeä puheenaihe. Suomessa terrorismia on pidetty ulkopuolisena, suomalaisuuteen kuulumattomana uhkana. Keväällä 2019 uutisoitiin, että al-Holin leirillä oli kymmenkunta suomalaisnaista lapsineen. Tästä seurasi kiivas keskustelu siitä, minkälaisiin toimenpiteisiin tilanteessa tulisi ryhtyä.
Tässä pro gradu tutkielmassa tarkasteltiin sitä, miten yhteiskunnan ylimmän tason käymässä julkisessa keskustelussa kuvataan al-Holin suomalaisnaisten ja heidän lastensa kansalaisuutta. Tutkimuskysymyksenä oli: Miten al-Holin suomalaisnaisten ja heidän lastensa kansalaisuutta rajataan julkisessa keskustelussa? Tutkimuksessa käytettiin laadullista sisällönanalyysiä. Analyysin apuna käytettiin inklusiivisen kansalaisuuden käsitettä ja sen neljää ulottuvuutta, jotka ovat oikeus, tunnustaminen, itsemääräämisoikeus sekä solidaarisuus. Inklusiivinen kansalaisuus tarkastelee ihanteellista kansalaisuutta ja mukaan ottavampaa yhteiskuntaa voidaan niiden ihmisten näkökulmasta, jotka ovat tavalla tai toisella olleet suljettuina yhteiskunnan ulkopuolelle. Tutkimusaineisto koostui 95:stä Ylen ja Helsingin Sanomien artikkelista, joissa poliitikko, tutkija, viranomainen tai asiantuntija kommentoi jollain tapaa leiriläisten tilannetta.
Keskustelussa tärkeimmiksi tekijöiksi nousivat lapsen etu ja oikeudet sekä kansallinen turvallisuus. Sekä naisten että lasten kansalaisuus rajattiin vain oikeudelliselle tasolle jäsenyydeksi valtioon. Perusteena kansalaisuuden rajaamiselle oli naisten vapaaehtoinen lähtö Isisin alueille. Tämän ajateltiin merkitsevän yhteiskunnan sekä jaettujen arvojen hylkäämistä. Tässä keskustelussa kansalaisuutta ei sidottu lainkaan perinteisesti suomalaisuutta määrittäviin tekijöihin, eli etnisyyteen tai kieleen
- …