8 research outputs found
Affordance for municipal crisis management
This paper presents findings from ethnographic studies on situation rooms in municipalities. The purpose has been to visualize affordance for the practice pf crisis management. The study argues that organizational and material dimensions are affecting the perceived affordance. The organizational dimension needs to be have a good leadership in the situation room, be scalable, and well trained in order to infuse trust in the staff. From the dimension of materiality, it is also important with trust in the infrastructure and that they are able to handle the tools required in work. Furthermore, materiality needs to be editable, visible and scalable
The importance of interaction in distance education. The studentâs perspective of how interaction dimensions are affected of mandatory face-to-face activities
Avsikten med denna studie har varit att belysa fysiska sammankomsters betydelse
för interaktion inom en kurs. Mer specifikt Àr syftet att belysa studentens uppfattning
om hur sammankomster pÄverkar och pÄverkas av interaktionen. Detta undersöks
genom följande problemformuleringar. Vad pÄverkar studentens uppfattning om
sammankomsterna? Vilken/vilka interaktionsdimensioner inverkar pÄ de faktorer som pÄverkar studentens uppfattning om sammankomsterna? Vilken/vilka interaktionsdimensioner pÄverkas av studentens uppfattning om sammankomsterna?
Studien genomförs med blandade metoder. Kvalitativa data samlades in genom en
Delphiestudie och kvantitativa data via en webbenkÀt riktade till studenter lÀsandes
inom utbildningsformerna campus, distans med sammankomster, distans med ITâ
stöd. UtifrÄn Wagners (1994) tre typer av interaktion och Anderssons (2003)
interaktionsdimensioner analyserades det kvantitativa resultatet med korstabeller,
ChronbachŽs alpha, Pearsons korrelation samt regressionsanalys. Materialet frÄn
Delphiegruppen analyserades med utgÄngspunkt frÄn kategorier, nyckelord, teman och mönster.
Ett omfÄngsrikt resultat ger en god förstÄelse för vad som pÄverkar uppfattningen om fysiska sammankomsterna samt vilka interaktioner som pÄverkar och pÄverkas.
Studien finner att den faktor som frÀmst pÄverkar Äsikten om sammankomsterna Àr
den sociala dimensionen liksom interaktionen med lÀraren. Mest pÄverkad av
sammankomsterna Àr interaktionen mellan student och lÀrare. En intressant del av
resultat Àr att de studenter som lÀser pÄ distans har en vÀldigt hög ansvarskÀnsla
gentemot bĂ„de sin lĂ€rare och sina studiekamrater i förhĂ„llande till studenterna i de andra utbildningsformerna som Ă€r del av studien.The purpose of this study has been to create a better understading of how faceâtoâ
face activities in courseÂŽs impacts on the experience of interaction within a course.
More specifically, the study puts the student'Êčs perception of how mandatory faceâtoâface activities affect and are affected by the interaction in focus. This is done by the following research questions. What affects the student'Êčs perception of faceâtoâface activities? Which interaction dimension affects the factors that influence students perception of the activities? Which interaction dimension is influenced by the student'Êčs perception of the activities?
The theoretical base is Wagner'Êčs (1994) three types of interaction and AnderssonÂŽs
(2003) theory of interaction dimensions. The study is conducted with mixed methods.
Qualitative data were collected through a Delphie inspired study and quantitative
data through an online survey. The respondents of the online survey where students studying both at regular courses as well as those studying in diffrent types of
distance courses. The surveyresults was analyzed with crosstabs, Cronbach'Êčs alpha,
Pearson'Êčs correlation and regression analysis. The material from the Delphie group analyzed based on categories, keywords, themes and patterns.
A comprehensive result provide a good understanding of what influences the
perception of faceâtoâface activities it also illuminates which interactions that affect
and are affected. The study finds that the main factor affecting the perception of faceâ
toâface activities is the social dimension as well as the interaction with the teacher.
Most affected by faceâtoâface activities is the interaction between student and teacher.
An interesting part of the result is that the students that are enrolled in a distance
course whith mandatory faceâtoâface activities have a very high sense of
responsibility towards both their teachers and their fellow students.
Keywords: interaction, distance learning, faceâtoâface, distance education, interaction
dimension, studentâstudent, studentâteacher, studentâcontent
Verksamhetens pÄverkan pÄ post-adoptiva teknikval
Digitalisering beskrivs som en möjlighet att lösa samhĂ€llsproblem genom att stödja och utveckla verksamheter. Det visar sig bland annat genom investeringar i informationsteknologiska lösningar i samhĂ€llet. Ny teknik skapas och befintliga digitala lösningar vidareutvecklas men hur kan vi veta att dessa digitala lösningar kommer att anvĂ€ndas? Hur teknik sprids och hur individer och organisationer vĂ€ljer att börja anvĂ€nda ett verktyg (adoption) Ă€r frĂ„gestĂ€llningar som informationssystemforskare har studerat under mĂ„nga Ă„rtionden. Tidigare forskning har fokuserat pĂ„ teknikens, individens eller organisationens egenskaper och hur dessa inverkar pĂ„ bĂ„de teknikspridning och adoption av teknik. Den hĂ€r avhandlingen vĂ€ljer att förflytta perspektiv pĂ„ tvĂ„ sĂ€tt. Det första perspektivet handlar om adoption. Adoption av teknik handlar om valet att börja anvĂ€nda en ny teknik. I den hĂ€r avhandlingen har fokus varit instĂ€llt pĂ„ post-adoption. Det vill sĂ€ga vad Ă€r det som pĂ„verkar ett val mellan olika tekniker som anvĂ€ndaren redan har börjat att anvĂ€nda. Den andra förflyttningen av perspektiv Ă€r att inte fokusera pĂ„ teknikens, individens eller organisationens egenskaper. IstĂ€llet har den hĂ€r avhandlingen fokuserat pĂ„ verksamheten som aktivitet. Avhandlingens studieobjekt har varit den lokala nivĂ„n i den svenska krisberedskapen. Syfte har varit att förstĂ„ hur verksamheten pĂ„verkar medarbetarnas val mellan befintliga tekniker. Följande frĂ„ga har drivit arbetet: Hur pĂ„verkar krisberedskapspraktiken de institutionella aktörernas post-adoptiva teknikval? Arbetet har haft en kvalitativ ansats dĂ€r data har genererats genom observationer, intervjuer och dokumentstudier. Avhandlingen omfattar sju artiklar som var och en presenterar resultat som framkommit under de studier som genomförts. Den genererade datamĂ€ngden har i avhandlingen aggregerats för att möjliggöra en övergripande analys ur ett aktivitetsteoretiskt perspektiv. Resultatet visar att ett verksamhetsperspektiv ger goda insikter i de val av teknik som görs av medarbetarna. Verksamhetsbaserade faktorer som normskillnader, regelverk och arbetsfördelning kan ses pĂ„verka medarbetaren i dennes val av teknik. Ăven platsen dĂ€r verksamheten bedrivs pĂ„verkar teknikvalet genom sina möjligheter och begrĂ€nsningar.Vid tidpunkten för framlĂ€ggandet av avhandlingen var följande delarbeten opublicerade: delarbete VI.At the time of the PhD defence the following papers were unpublished: paper VI.</p
Materialitetens roller och förutsÀttningar i kommunal krisledning
Arbetet med denna licentiatavhandling har skett inom ramarna för det Interregionalt finansierade projektet GrÀnslös samverkan för ökad sÀkerhet 2. Syftet med avhandlingen har varit att fördjupa kunskapen om kommunal krisledning genom att ocksÄ inkludera materialitetens medverkan i krisledningen och vilka förutsÀttningarna Àr för att de ska brukas. Med perspektivet av hur analoga och digitala resurser anvÀnds under krisledning och vilka förutsÀttningar som finns för att detta ska göras skapas insikter att ta i beaktande nÀr övningar och IT-stöd för övningar. Studier har genomförts med en kvalitativ ansats med litteraturstudier, intervjuer och observationer som datainsamlingsmetoder. Det empiriska materialet har dÀrefter betraktats med meningsgivande (sensemaking) och affordans (affordance) som teoretiska perspektiv för att förstÄ materialitetens roll och förutsÀttning i kommunal krisledning. Avhandlingen visar att de förmÄgor som Àr Äterkommande under övningar Àr samverkan, kommunikation, informationsdelning och skapande av lÀgesbild. Ofta övas inte aktiviteterna i sin helhet dÄ tekniska och analoga resurser inte innefattas i övningarna. Aktörerna övar dÀrmed delar av görandet, att tÀnka kring exempelvis att skapa en lÀgesbild, och inte görandet som helhet som involverar materialitet.  Aktörernas egna reflektioner frÄn utvÀrderingarna Àr att de sjÀlva önskar mer övning med de tekniska resurser som de har till sitt förfogande. Artikel II visar att materialiteten tar en stor plats i det arbete som sker i krisledningsrummet. Materialiteten kan ses anta roller som strukturgivande, meningsgivande, tidsöverbryggande och distansöverbryggande. Den tredje ingÄende artikeln visar att förutsÀttningar för att kunna bedriva krisledning Àr att kunna hantera materialitetens roller och att det krÀvs flexibilitet dÄ krisledningsgruppens sammansÀttning Àr beroende av krisens art och omfattning. Ytterligare en förutsÀttning Àr trygghet i den egna organisationen, att kÀnna sin egen roll i krisledningsgruppen och att kunna hantera de analoga och digitala resurser som finns tillgÀngliga Àr Àven det en förutsÀttning för arbetet. Avslutningsvis visar arbetet ocksÄ att tid Àr viktig. Tid att kunna öva de personer som ska ingÄ i krisledningsgruppen för att dÀrmed kunna skapa den trygghet som behövs. Vid tidpunkten för försvar av avhandlingen var delarbete 2 opublicerat men accepterat.At the time of the defence the following paper was accepted, but unpublished: paper 2.</p
Verksamhetens pÄverkan pÄ post-adoptiva teknikval
Digitalisering beskrivs som en möjlighet att lösa samhĂ€llsproblem genom att stödja och utveckla verksamheter. Det visar sig bland annat genom investeringar i informationsteknologiska lösningar i samhĂ€llet. Ny teknik skapas och befintliga digitala lösningar vidareutvecklas men hur kan vi veta att dessa digitala lösningar kommer att anvĂ€ndas? Hur teknik sprids och hur individer och organisationer vĂ€ljer att börja anvĂ€nda ett verktyg (adoption) Ă€r frĂ„gestĂ€llningar som informationssystemforskare har studerat under mĂ„nga Ă„rtionden. Tidigare forskning har fokuserat pĂ„ teknikens, individens eller organisationens egenskaper och hur dessa inverkar pĂ„ bĂ„de teknikspridning och adoption av teknik. Den hĂ€r avhandlingen vĂ€ljer att förflytta perspektiv pĂ„ tvĂ„ sĂ€tt. Det första perspektivet handlar om adoption. Adoption av teknik handlar om valet att börja anvĂ€nda en ny teknik. I den hĂ€r avhandlingen har fokus varit instĂ€llt pĂ„ post-adoption. Det vill sĂ€ga vad Ă€r det som pĂ„verkar ett val mellan olika tekniker som anvĂ€ndaren redan har börjat att anvĂ€nda. Den andra förflyttningen av perspektiv Ă€r att inte fokusera pĂ„ teknikens, individens eller organisationens egenskaper. IstĂ€llet har den hĂ€r avhandlingen fokuserat pĂ„ verksamheten som aktivitet. Avhandlingens studieobjekt har varit den lokala nivĂ„n i den svenska krisberedskapen. Syfte har varit att förstĂ„ hur verksamheten pĂ„verkar medarbetarnas val mellan befintliga tekniker. Följande frĂ„ga har drivit arbetet: Hur pĂ„verkar krisberedskapspraktiken de institutionella aktörernas post-adoptiva teknikval? Arbetet har haft en kvalitativ ansats dĂ€r data har genererats genom observationer, intervjuer och dokumentstudier. Avhandlingen omfattar sju artiklar som var och en presenterar resultat som framkommit under de studier som genomförts. Den genererade datamĂ€ngden har i avhandlingen aggregerats för att möjliggöra en övergripande analys ur ett aktivitetsteoretiskt perspektiv. Resultatet visar att ett verksamhetsperspektiv ger goda insikter i de val av teknik som görs av medarbetarna. Verksamhetsbaserade faktorer som normskillnader, regelverk och arbetsfördelning kan ses pĂ„verka medarbetaren i dennes val av teknik. Ăven platsen dĂ€r verksamheten bedrivs pĂ„verkar teknikvalet genom sina möjligheter och begrĂ€nsningar.Vid tidpunkten för framlĂ€ggandet av avhandlingen var följande delarbeten opublicerade: delarbete VI.At the time of the PhD defence the following papers were unpublished: paper VI.</p
Information sharing during crossâborder collaboration from a dialect continua perspective
Emergencies sometimes cross the borders of nations making information sharing over national borders essential in emergency management. This type of information sharing is often mediated by some kind of technology. However, appropriate and efficient crossâborder communication is more than providing technology to mediate information exchange. This study note focuses on emergency services experience of terrestrial trunked radio (TETRA)âmediated crossâborder communication across the NorwegianâSwedish border. We applied the theory of dialect continua to analyse how people from different dialect areas understood each other. The study was based upon data gathered from semiâstructured interviews. The findings show that indeed the technological solutions had opened up new opportunities for crossborder communication but that during stressful conditions, the language differences between Norwegian and Swedish could lead to misunderstandings