97 research outputs found
Vocals tòniques del lleidatà en entorns multilingües
En aquest estudi analitzo les realitzacions de les vocals tòniques del lleidatà emeses per adolescents
que segueixen l'ESO i el batxillerat en centres d'educació secundà ria de Lleida i que tenen
el català , el romanès i l'à rab com a L1.This study analyses the stress placed on vowels in the Lleida variety of Catalan by L1 Catalan,
Rumanian and Arabic speaking adolescents enrolled in the secondary schools of Lleida
Dolors Font Rotchés (2007): L'entonació del català . Biblioteca Milà i Fontanals, 53, Barcelona, Publicacions de l'Abadia de Montserrat
Algunes consideracions generals sobre l'anà lisi acústica de [e] i [a] à tones
Aquest treball és una petita contribució a l'estudi espectrogrà fic del vocalisme à ton del català nord- occidental. Concretament, se centra en les vocals [a] i [e] en posició pretònica inicial absoluta i, a través de la comparació amb anà lisis vocà liques del català i d'altres llengües romà niques, estableix una connexió entre el vocalisme tònic i l'à ton del català nord-occidental i detalla alguns efectes que produeix la coarticulació
Apunts sobre la percepció de fricatius i africats en lleidatÃ
L'objectiu d'aquest treball és analitzar la percepció de la variabilitat observada en lleidatà entre: 1) africats i fricatius alveolopalatals sords i sonors en posició inicial i postconsonà ntica i 2) presència o absència d'aproximant en fricatius alveolopalatals sonors i sords. S'han estudiat 39 parlants del dialecte lleidatà : a) 19 escolars (11 nens i 8 nenes de 9 a 10 anys, nascuts entre 1998 i 1999), i b) 20 universitaris (12 noies i 8 nois de 18 a 20 anys, nascuts entre 1988 i 1990). Les dades obtingudes es poden resumir de la següent manera: (1) les fricatives i africades sordes en posició inicial i postconsonà ntica i també les fricatives sordes amb presència i absència d'aproximant es perceben i es discriminen millor que les sonores; (2) les consideracions subjectives dels parlants mostren que en les sibilants sonores hi ha una al·lofonia poc perceptible que es pot explicar per raons internes; l'alternança entre fricatives i africades sordes és força perceptible i la inseguretat lingüÃstica que mostren els entrevistats en valorar aquestes consonants està determinada per l'edat; en les fricatives sordes, la presència o absència de iod és percebuda per gairebé tots els enquestats i la variabilitat entre aquestes formes no s'accepta
Rules and phonetics: an updated look
L’article consta de dues parts ben diferenciades: en la primera s’analitza l’abast conceptual de la normativa fonètica, es descriuen els centres codificadors, els referents normatius i els criteris de codificació que s’han utilitzat per construir la normativa fonètica del català , aixà com les iniciatives que s’han desenvolupat per complementar i adaptar la norma fonètica a necessitats concretes dels usuaris de la llengua; també s’analitzen diversos estudis de sociofonètica amb la finalitat de descriure tendències generals en l’ús fonètic, social i dialectal del català , que han de ser a la base de qualsevol proposta normativa. En la segona part de l’article es presenten els resultats d’un estudi pilot sobre l’impacte de la normativa fonètica en cinquanta-quatre catalanoparlants provinents de Lleida, Barcelona i Girona, que s’han sotmès a una prova de producció i a una altra de valoració subjectiva de diversos fenòmens fonètics. Els resultats obtinguts han permès observar quatre comportaments diferenciats: 1) consciència i/o assimilació de les propostes normatives, 2) manca de consciència del que diu la norma o rebuig implÃcit de la normativa, 3) dubtes al voltant de la normativa i 4) autovaloracions de la normativa. L’estudi pilot permet corroborar la idea que la normativa de la llengua catalana ha d’apostar per integrar la variació fonètica i dialectal de la llengua.This article is comprised of two distinct parts. The first one analyzes the conceptual scope
of the phonetic rules. It describes the codifying centres, the normative referents, and the codification criteria that have been used to construct the phonetic rules of Catalan. It also describes the initiatives that have been carried out to complement and adapt the phonetic rules to the concrete needs of the language users, and it analyzes different sociophonetic studies with the aim of describing general trends in the phonetic, social, and dialectal use of Catalan, which have to be at the basis of any normative proposal. The second part of the article presents the results of a pilot study on the impact of the phonetic rules on 54 Catalan speakers from Lleida, Barcelona and Girona, who have undergone a production test and a test on subjective evaluation of different phonetic phenomena. The results obtained have allowed
for the observation of four differentiated behaviours: 1) awareness and/or assimilation of
the normative proposals, 2) lack of awareness of what the rules say or implicit rejection of the rules, 3) questions concerning the rules, and 4) self-assessments of the rules. The pilot study corroborates the idea that the Catalan language rules have to aim at integrating phonetic and dialectal variation in the language into them
Homenatge a LÃdia Pons i Griera i Joaquim Rafel i Fontanals arran de la seva jubilació (15 de maig de 2014)
- …